# Euroopan unionin C 188/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 188 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta20. kesäkuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 188

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta20. kesäkuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2014/C 188/01 | Suositus neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EKP/2014/13) (Euroopan keskuspankin esittämä) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

2014/C 188/01

Suositus neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EKP/2014/13) (Euroopan keskuspankin esittämä)

(Euroopan keskuspankin esittämä)

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 188/02 | Komission tiedonanto – Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet | 4 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2014/C 188/02

Komission tiedonanto – Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet

4

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 188/03 | Euron kurssi | 13 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2014/C 188/04 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus (
  1
  ) | 14 |
| 2014/C 188/05 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 16 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2014/C 188/03

Euron kurssi

13

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2014/C 188/04

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus (
  1
  )

1

14

2014/C 188/05

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

16

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 188/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7242 – Cargill/Copersucar/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 17 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 188/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 18 |
| 2014/C 188/08 | Komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 rekisteröidyn alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen | 24 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 188/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7242 – Cargill/Copersucar/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

17

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2014/C 188/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

18

2014/C 188/08

Komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 rekisteröidyn alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/1

---

Suositus neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta

(EKP/2014/13)

(Euroopan keskuspankin esittämä)

(2014/C 188/01)

PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Euroopan unionin neuvosto antoi 23 päivänä marraskuuta 1998 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1). EKP oli antanut tätä ennen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 107 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvostolle suosituksen EKP/1998/10 (2). Myöhemmin EKP antoi myös suosituksen EKP/2008/9 (3), joka edelsi neuvoston asetuksen (EY) N:o 951/2009 (4) hyväksymistä. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista noudattaa nytkin samaa menettelyä, sellaisena kuin siitä määrätään nykyisin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 4 kohdassa, ja tehdä ehdotetut muutokset asetukseen (EY) N:o 2533/98.

II   ARTIKLOJA KOSKEVAT HUOMIOT

Tilastotietojen käyttäminen valvontatehtävien hoitamiseksi

Jotta tietojen antamisesta aiheutuva rasite voitaisiin minimoida ja jotta tiedot tarvitsisi kerätä vain kerran, kansallisilla keskuspankeilla on nykyisin asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla lupa käyttää luottamuksellisia tilastotietoja valvontatehtäviensä hoitamiseksi. Olisi täsmennettävä, että EKP, jolle on annettu luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyviä erityistehtäviä neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (5), samoin kuin kansalliset keskuspankit, joille on annettu vakavaraisuusvalvontaan liittyviä erityistehtäviä, voivat käyttää luottamuksellisia tilastotietoja tällaisten tehtävien hoitamiseksi.

Samalla on selvennettävä, että luottamuksellisia tilastotietoja voidaan luovuttaa EKPJ:n jäsenten sekä jäsenvaltioiden ja unionin sellaisten muiden viranomaisten kesken, jotka vastaavat a) rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta ja b) rahoitusjärjestelmän vakaudesta, sekä Euroopan vakausmekanismille (EVM) niiden tehtävien tukemiseksi. Tällaisia viranomaisia voivat olla muun muassa rahoituslaitosten valvonnasta ja makrovakausvalvonnasta vastaavat viranomaiset, Euroopan valvontaviranomaiset (6), Euroopan järjestelmäriskikomitea sekä viranomaiset, joille on annettu valtuudet ratkaista luottolaitosten kriisejä.

Suositus:

”NEUVOSTON ASETUS

Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.4 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon komission lausunnon,

noudattaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 129 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 41 artiklassa säädettyä menettelyä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98 (7) on keskeinen osa sääntelyä, johon tukeutuen Euroopan keskuspankki (EKP) huolehtii tehtävästään kerätä tilastotietoja kansallisten keskuspankkien avustuksella. EKP on johdonmukaisesti tukeutunut tähän asetukseen hoitaessaan ja valvoessaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävien hoitamiseksi tarvittavien tilastotietojen koordinoitua keruuta, mukaan luettuna tehtävä myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen, josta määrätään perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98 (7) on keskeinen osa sääntelyä, johon tukeutuen Euroopan keskuspankki (EKP) huolehtii tehtävästään kerätä tilastotietoja kansallisten keskuspankkien avustuksella. EKP on johdonmukaisesti tukeutunut tähän asetukseen hoitaessaan ja valvoessaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävien hoitamiseksi tarvittavien tilastotietojen koordinoitua keruuta, mukaan luettuna tehtävä myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen, josta määrätään perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa.

| (2) | Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (8) annetaan EKP:lle erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta unionissa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 (8) annetaan EKP:lle erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta unionissa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa.

| (3) | Jotta tiedonantajille tietojen antamisesta aiheutuva rasite voitaisiin minimoida ja kaikkien toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi annettu rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonta hoitaa asianmukaisesti ja jotta rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamisesta vastaavat viranomaiset voisivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti, on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 2533/98, niin että EKPJ:n keräämiä tilastotietoja voidaan luovuttaa ja käyttää EKPJ:n jäsenten ja asianomaisten viranomaisten kesken. Tällaisiin viranomaisiin olisi kuuluttava rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta sekä makrovakausvalvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan valvontaviranomaiset (9), Euroopan järjestelmäriskikomitea sekä viranomaiset, joille on annettu valtuudet ratkaista luottolaitosten kriisejä, |
| --- | --- |

(3)

Jotta tiedonantajille tietojen antamisesta aiheutuva rasite voitaisiin minimoida ja kaikkien toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi annettu rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonta hoitaa asianmukaisesti ja jotta rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamisesta vastaavat viranomaiset voisivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti, on tarpeen muuttaa asetusta (EY) N:o 2533/98, niin että EKPJ:n keräämiä tilastotietoja voidaan luovuttaa ja käyttää EKPJ:n jäsenten ja asianomaisten viranomaisten kesken. Tällaisiin viranomaisiin olisi kuuluttava rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta sekä makrovakausvalvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset, Euroopan valvontaviranomaiset (9), Euroopan järjestelmäriskikomitea sekä viranomaiset, joille on annettu valtuudet ratkaista luottolaitosten kriisejä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yksityiskohtaiset muutokset

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artikla seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 kohdan d alakohta ja lisätään e alakohta seuraavasti:






  ’d) | kyseisiä tilastotietoja käytetään EKP:ssä ja kansallisissa keskuspankeissa vakavaraisuusvalvontaan; |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1 kohdan d alakohta ja lisätään e alakohta seuraavasti:

’d)

kyseisiä tilastotietoja käytetään EKP:ssä ja kansallisissa keskuspankeissa vakavaraisuusvalvontaan;

| e) | kyseisiä tilastotietoja käytetään kansallisissa keskuspankeissa perussäännön 14.4 artiklan mukaisesti muiden kuin perussäännössä määriteltyjen tehtävien suorittamiseen.’ |
| --- | --- |

e)

kyseisiä tilastotietoja käytetään kansallisissa keskuspankeissa perussäännön 14.4 artiklan mukaisesti muiden kuin perussäännössä määriteltyjen tehtävien suorittamiseen.’

| 2. | Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ’a) | siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen perussopimuksessa tarkoitettujen EKPJ:n tehtävien tai EKPJ:n jäsenille annettujen, vakavaraisuusvalvontaan liittyvien tehtävien hoitamiseksi; tai’ |
| --- | --- | --- |

2.

Korvataan 4 kohdan a alakohta seuraavasti:

’a)

siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen perussopimuksessa tarkoitettujen EKPJ:n tehtävien tai EKPJ:n jäsenille annettujen, vakavaraisuusvalvontaan liittyvien tehtävien hoitamiseksi; tai’

| 3. | Lisätään 4a kohta seuraavasti:






  ’4a. | EKPJ voi luovuttaa luottamuksellisia tilastotietoja niille jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisille tai elimille, jotka vastaavat rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta tai rahoitusjärjestelmän vakaudesta unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sekä Euroopan vakausmekanismille (EVM), siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi. Tietojen luovuttamiseen edelleen on oltava luottamukselliset tilastotiedot keränneen EKPJ:n jäsenen nimenomainen lupa.’ |
| --- | --- | --- |

3.

Lisätään 4a kohta seuraavasti:

’4a.

EKPJ voi luovuttaa luottamuksellisia tilastotietoja niille jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisille tai elimille, jotka vastaavat rahoituslaitosten, markkinoiden ja infrastruktuurien valvonnasta tai rahoitusjärjestelmän vakaudesta unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, sekä Euroopan vakausmekanismille (EVM), siinä määrin ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi. Tietojen luovuttamiseen edelleen on oltava luottamukselliset tilastotiedot keränneen EKPJ:n jäsenen nimenomainen lupa.’

2 artikla

Loppusäännökset

Tämä asetus tulee voimaan [päiväys].

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”

Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä maaliskuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8).

1

(2)  Suositus EKP/1998/10 neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL C 246, 6.8.1998, s. 12).

2

(3)  Suositus EKP/2008/9 neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EUVL C 251, 3.10.2008, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 951/2009, annettu 9 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun asetuksen (EY) N:o 2533/98 muuttamisesta (EUVL L 269, 14.10.2009, s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

5

(6)  Euroopan valvontaviranomaisia ovat Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen.

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2533/98, annettu 23 päivänä marraskuuta 1998, Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja (EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

8

(9)  Euroopan valvontaviranomaisia ovat Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen.

9

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/4

---

KOMISSION TIEDONANTO

Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet

(2014/C 188/02)

1.   JOHDANTO

| 1. | Tässä tiedonannossa annetaan ohjeita siitä, kuinka Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta arvioidaan valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

1.

Tässä tiedonannossa annetaan ohjeita siitä, kuinka Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta arvioidaan valtiontukisääntöjen nojalla.

| 2. | Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet saattavat vaikuttaa merkittävästi talouskasvuun, työllisyyteen ja unionin teollisuuden ja talouden kilpailukykyyn, sillä niillä on positiivisia heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin ja yhteiskuntaan unionissa. |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet saattavat vaikuttaa merkittävästi talouskasvuun, työllisyyteen ja unionin teollisuuden ja talouden kilpailukykyyn, sillä niillä on positiivisia heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin ja yhteiskuntaan unionissa.

| 3. | Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet mahdollistavat osaamisen, asiantuntemuksen, taloudellisten resurssien ja talouden toimijoiden yhdistämisen unionissa sellaisten merkittävien markkinoiden toimintapuutteiden tai järjestelmän toimintahäiriöiden voittamiseksi ja sellaisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi, joita ei muuten voitaisi ratkaista. Niiden tarkoituksena on saattaa yhteen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita toteuttamaan suuria hankkeita, jotka tuovat merkittäviä hyötyjä unionille ja sen kansalaisille. |
| --- | --- |

3.

Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet mahdollistavat osaamisen, asiantuntemuksen, taloudellisten resurssien ja talouden toimijoiden yhdistämisen unionissa sellaisten merkittävien markkinoiden toimintapuutteiden tai järjestelmän toimintahäiriöiden voittamiseksi ja sellaisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi, joita ei muuten voitaisi ratkaista. Niiden tarkoituksena on saattaa yhteen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita toteuttamaan suuria hankkeita, jotka tuovat merkittäviä hyötyjä unionille ja sen kansalaisille.

| 4. | Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita voi liittyä kaikkiin politiikkoihin ja toimiin, joilla täytetään yhteisiä eurooppalaisia tavoitteita. Näitä ovat erityisesti Eurooppa 2020 -strategian (1) tavoitteet, unionin lippulaivahankkeet ja talouskasvun kannalta tärkeät alat, kuten keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (2). |
| --- | --- |

4.

Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita voi liittyä kaikkiin politiikkoihin ja toimiin, joilla täytetään yhteisiä eurooppalaisia tavoitteita. Näitä ovat erityisesti Eurooppa 2020 -strategian (1) tavoitteet, unionin lippulaivahankkeet ja talouskasvun kannalta tärkeät alat, kuten keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (2).

| 5. | Valtiontukiuudistusaloitteella (3) pyritään suuntaamaan valtiontuki Euroopan yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin Eurooppa 2020 -strategian prioriteettien mukaisesti, jotta voidaan korjata markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt, jotka estävät kasvun ja työllisyyden edistämisen ja yhdentyneiden, dynaamisten ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden kehittämisen. Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein viranomaisten merkittävää osallistumista, koska markkinoilta ei muuten saataisi rahoitusta tällaisiin hankkeisiin. Tässä tiedonannossa määritellään säännöt sen varmistamiseksi, että tasapuoliset toimintaedellytykset säilyvät sisämarkkinoilla, jos tällaisten hankkeiden julkinen rahoitus on valtiontukea. |
| --- | --- |

5.

Valtiontukiuudistusaloitteella (3) pyritään suuntaamaan valtiontuki Euroopan yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin Eurooppa 2020 -strategian prioriteettien mukaisesti, jotta voidaan korjata markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt, jotka estävät kasvun ja työllisyyden edistämisen ja yhdentyneiden, dynaamisten ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden kehittämisen. Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein viranomaisten merkittävää osallistumista, koska markkinoilta ei muuten saataisi rahoitusta tällaisiin hankkeisiin. Tässä tiedonannossa määritellään säännöt sen varmistamiseksi, että tasapuoliset toimintaedellytykset säilyvät sisämarkkinoilla, jos tällaisten hankkeiden julkinen rahoitus on valtiontukea.

| 6. | T&K&I-puitteisiin (4) ja ympäristönsuojelutukea koskeviin suuntaviivoihin (5) sisältyy jo nyt Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta koskevia sääntöjä, joilla selvennetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”perussopimus”, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista. Valtiontukiuudistus tarjoaa hyvän tilaisuuden päivittää nykyiset ohjeet ja yhdistää ne yhteen asiakirjaan. Tavoitteena on yhdenmukaistaa ohjeet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja valtiontukiuudistuksen tavoitteiden kanssa sekä ulottaa ne koskemaan muita aloja, joilla niitä voitaisiin soveltaa. Tämä tiedonanto korvaa sen vuoksi kaikki Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin liittyvät nykyiset säännökset. Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille ohjeita, jotka koskevat yksinomaan Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita ja joita sovelletaan kaikkiin aloihin. Ohjeiden tarkoituksena on kannustaa kehittämään merkittäviä yhteistyöhankkeita, joilla edistetään Euroopan yhteistä etua. |
| --- | --- |

6.

T&K&I-puitteisiin (4) ja ympäristönsuojelutukea koskeviin suuntaviivoihin (5) sisältyy jo nyt Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta koskevia sääntöjä, joilla selvennetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”perussopimus”, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista. Valtiontukiuudistus tarjoaa hyvän tilaisuuden päivittää nykyiset ohjeet ja yhdistää ne yhteen asiakirjaan. Tavoitteena on yhdenmukaistaa ohjeet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja valtiontukiuudistuksen tavoitteiden kanssa sekä ulottaa ne koskemaan muita aloja, joilla niitä voitaisiin soveltaa. Tämä tiedonanto korvaa sen vuoksi kaikki Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin liittyvät nykyiset säännökset. Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille ohjeita, jotka koskevat yksinomaan Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita ja joita sovelletaan kaikkiin aloihin. Ohjeiden tarkoituksena on kannustaa kehittämään merkittäviä yhteistyöhankkeita, joilla edistetään Euroopan yhteistä etua.

| 7. | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Tässä tiedonannossa annetaan ohjeet siitä, mitä perusteita komissio soveltaa arvioidessaan valtiontukea Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen. Ensin määritellään tiedonannon soveltamisala ja sen jälkeen luetellaan arviointiperusteet, joiden perusteella komissio arvioi tällaisten hankkeiden luonnetta ja merkitystä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. Tämän jälkeen selvitetään, kuinka komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävän julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

7.

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Tässä tiedonannossa annetaan ohjeet siitä, mitä perusteita komissio soveltaa arvioidessaan valtiontukea Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen. Ensin määritellään tiedonannon soveltamisala ja sen jälkeen luetellaan arviointiperusteet, joiden perusteella komissio arvioi tällaisten hankkeiden luonnetta ja merkitystä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. Tämän jälkeen selvitetään, kuinka komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävän julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen nojalla.

| 8. | Tässä tiedonannossa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että tuki Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myös muiden perussopimuksen määräysten, erityisesti 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan, ja niiden täytäntöönpanosääntöjen perusteella. Valtiontukilainsäädäntöä ollaan parhaillaan uudistamassa, jotta parannettaisiin jäsenvaltioiden mahdollisuuksia tukea tärkeitä hankkeita, joilla korjataan markkinoiden toimintapuutteita ja vastataan koheesiohaasteisiin eri alueilla kestävän kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Kyseisissä säännöksissä ei ehkä kuitenkaan oteta täysimääräisesti huomioon Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden erityispiirteitä, jotka voivat edellyttää erityisiä tukikelpoisuutta, sisämarkkinoille soveltuvuutta ja menettelyjä koskevia säännöksiä. Tässä tiedonannossa annetaan tällaiset erityissäännökset. |
| --- | --- |

8.

Tässä tiedonannossa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että tuki Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myös muiden perussopimuksen määräysten, erityisesti 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan, ja niiden täytäntöönpanosääntöjen perusteella. Valtiontukilainsäädäntöä ollaan parhaillaan uudistamassa, jotta parannettaisiin jäsenvaltioiden mahdollisuuksia tukea tärkeitä hankkeita, joilla korjataan markkinoiden toimintapuutteita ja vastataan koheesiohaasteisiin eri alueilla kestävän kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Kyseisissä säännöksissä ei ehkä kuitenkaan oteta täysimääräisesti huomioon Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden erityispiirteitä, jotka voivat edellyttää erityisiä tukikelpoisuutta, sisämarkkinoille soveltuvuutta ja menettelyjä koskevia säännöksiä. Tässä tiedonannossa annetaan tällaiset erityissäännökset.

2.   SOVELTAMISALA

| 9. | Tätä tiedonantoa sovelletaan Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla. |
| --- | --- |

9.

Tätä tiedonantoa sovelletaan Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla.

| 10. | Tätä tiedonantoa ei sovelleta seuraaviin:






  a) | toimenpiteet, joihin sisältyy tukea vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa nykyisissä (6) tai myöhemmissä suuntaviivoissa, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina; |
| --- | --- | --- |

10.

Tätä tiedonantoa ei sovelleta seuraaviin:

a)

toimenpiteet, joihin sisältyy tukea vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne määritellään pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa nykyisissä (6) tai myöhemmissä suuntaviivoissa, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina;

| b) | toimenpiteet, joihin sisältyy tukea yrityksille, joita koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet, joihin sisältyy tukea yrityksille, joita koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi;

| c) | tukitoimenpiteet, jotka ovat niihin liittyvien ehtojen vuoksi tai niiden rahoitustavan vuoksi unionin oikeuden vastaisia (7), erityisesti






  — | tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on päätoimipaikka kyseisessä jäsenvaltiossa tai että se on sijoittautunut pääasiallisesti kyseiseen jäsenvaltioon; |
| --- | --- | --- |

c)

tukitoimenpiteet, jotka ovat niihin liittyvien ehtojen vuoksi tai niiden rahoitustavan vuoksi unionin oikeuden vastaisia (7), erityisesti

—

tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on päätoimipaikka kyseisessä jäsenvaltiossa tai että se on sijoittautunut pääasiallisesti kyseiseen jäsenvaltioon;

| — | tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaaja käyttää kotimaassa tuotettuja tuotteita tai kotimaisia palveluja; |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteet, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaaja käyttää kotimaassa tuotettuja tuotteita tai kotimaisia palveluja;

| — | tukitoimenpiteet, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta hyödyntää tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tuloksia muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteet, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta hyödyntää tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin tuloksia muissa jäsenvaltioissa.

3.   TUKIKELPOISUUSPERUSTEET

| 11. | Määritettäessä sitä, kuuluuko hanke perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia arviointiperusteita: |
| --- | --- |

11.

Määritettäessä sitä, kuuluuko hanke perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

3.1   Hankkeen määritelmä

| 12. | Ehdotettu tuki koskee yksittäistä hanketta, jonka tavoitteet sekä toteuttamisehdot, osallistujat ja rahoitus on määritelty selvästi (8). |
| --- | --- |

12.

Ehdotettu tuki koskee yksittäistä hanketta, jonka tavoitteet sekä toteuttamisehdot, osallistujat ja rahoitus on määritelty selvästi (8).

| 13. | Komissio voi myös katsoa tukikelpoiseksi ”integroidun hankkeen”, toisin sanoen joukon sellaiseen yhteiseen rakenteeseen, etenemissuunnitelmaan tai ohjelmaan sisältyviä yksittäisiä hankkeita, jolla pyritään samaan tavoitteeseen johdonmukaisen järjestelmällisen lähestymistavan perusteella. Integroidun hankkeen yksittäiset osat voivat koskea toimitusketjun eri tasoja, mutta niiden on täydennettävä toisiaan ja oltava välttämättömiä Euroopan edun mukaisen tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi (9). |
| --- | --- |

13.

Komissio voi myös katsoa tukikelpoiseksi ”integroidun hankkeen”, toisin sanoen joukon sellaiseen yhteiseen rakenteeseen, etenemissuunnitelmaan tai ohjelmaan sisältyviä yksittäisiä hankkeita, jolla pyritään samaan tavoitteeseen johdonmukaisen järjestelmällisen lähestymistavan perusteella. Integroidun hankkeen yksittäiset osat voivat koskea toimitusketjun eri tasoja, mutta niiden on täydennettävä toisiaan ja oltava välttämättömiä Euroopan edun mukaisen tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi (9).

3.2   Euroopan yhteinen etu

3.2.1   Yleiset kumulatiiviset arviointiperusteet

| 14. | Hankkeen on edistettävä konkreettisella, selvällä ja todennettavissa olevalla tavalla yhden tai useamman unionin tavoitteen saavuttamista ja sillä on oltava merkittävä vaikutus unionin kilpailukykyyn, kestävään kasvuun, yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseen tai arvonmuodostukseen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

14.

Hankkeen on edistettävä konkreettisella, selvällä ja todennettavissa olevalla tavalla yhden tai useamman unionin tavoitteen saavuttamista ja sillä on oltava merkittävä vaikutus unionin kilpailukykyyn, kestävään kasvuun, yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseen tai arvonmuodostukseen kaikkialla unionissa.

| 15. | Hankkeen on edistettävä merkittävällä tavalla unionin tavoitteiden saavuttamista, esimerkiksi oltava erittäin tärkeä Eurooppa 2020 -strategian, eurooppalaisen tutkimusalueen, kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskevan eurooppalaisen strategian (10), Euroopan energiastrategian (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), Euroopan energiavarmuusstrategian (13), Euroopan elektroniikkastrategian, Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen ja unionin lippulaivahankkeiden, kuten innovaatiounionin (14), Euroopan digitaalistrategian (15), resurssitehokkaan Euroopan (16) ja globalisaation aikakauden yhdennetyn teollisuuspolitiikan (17), kannalta. |
| --- | --- |

15.

Hankkeen on edistettävä merkittävällä tavalla unionin tavoitteiden saavuttamista, esimerkiksi oltava erittäin tärkeä Eurooppa 2020 -strategian, eurooppalaisen tutkimusalueen, kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskevan eurooppalaisen strategian (10), Euroopan energiastrategian (11), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (12), Euroopan energiavarmuusstrategian (13), Euroopan elektroniikkastrategian, Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen ja unionin lippulaivahankkeiden, kuten innovaatiounionin (14), Euroopan digitaalistrategian (15), resurssitehokkaan Euroopan (16) ja globalisaation aikakauden yhdennetyn teollisuuspolitiikan (17), kannalta.

| 16. | Hankkeessa on tavallisesti oltava mukana useampi kuin yksi jäsenvaltio (18) ja sen tuomat hyödyt eivät saa rajoittua rahoittaviin jäsenvaltioihin, vaan niiden on ulotuttava laajaan osaan unionia. Hankkeen hyödyt on määriteltävä selvästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla (19). |
| --- | --- |

16.

Hankkeessa on tavallisesti oltava mukana useampi kuin yksi jäsenvaltio (18) ja sen tuomat hyödyt eivät saa rajoittua rahoittaviin jäsenvaltioihin, vaan niiden on ulotuttava laajaan osaan unionia. Hankkeen hyödyt on määriteltävä selvästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla (19).

| 17. | Hankkeen hyödyt eivät saa rajoittua asianomaisiin yrityksiin tai kyseessä olevaan toimialaan, vaan niillä pitäisi olla laajempaa merkitystä Euroopan talouden tai yhteiskunnan kannalta positiivisten heijastusvaikutusten kautta (näitä ovat esimerkiksi systeemiset vaikutukset arvoketjun eri tasoilla tai tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, vaihtoehtoiset käyttötavat muilla toimialoilla tai liikennemuotosiirtymä), jotka on määritelty selkeästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla. |
| --- | --- |

17.

Hankkeen hyödyt eivät saa rajoittua asianomaisiin yrityksiin tai kyseessä olevaan toimialaan, vaan niillä pitäisi olla laajempaa merkitystä Euroopan talouden tai yhteiskunnan kannalta positiivisten heijastusvaikutusten kautta (näitä ovat esimerkiksi systeemiset vaikutukset arvoketjun eri tasoilla tai tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, vaihtoehtoiset käyttötavat muilla toimialoilla tai liikennemuotosiirtymä), jotka on määritelty selkeästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla.

| 18. | Tuensaajan on osallistuttava hankkeen rahoitukseen. |
| --- | --- |

18.

Tuensaajan on osallistuttava hankkeen rahoitukseen.

| 19. | Hankkeessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan ympäristön kannalta haitalliset tuet on poistettava asteittain. Tähän periaatteeseen on viitattu etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa (20) ja useissa neuvoston päätelmissä (21). |
| --- | --- |

19.

Hankkeessa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan ympäristön kannalta haitalliset tuet on poistettava asteittain. Tähän periaatteeseen on viitattu etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa (20) ja useissa neuvoston päätelmissä (21).

3.2.2   Yleiset myönteiset indikaattorit

| 20. | Edellä 3.2.1 jaksossa vahvistettujen kumulatiivisten arviointiperusteiden lisäksi komissio suhtautuu tukeen myönteisemmin, kun






  a) | hanke on suunniteltu siten, että kaikki kiinnostuneet jäsenvaltiot voivat osallistua, kun otetaan huomioon hankkeen tyyppi, tavoite sekä sen rahoitustarpeet; |
| --- | --- | --- |

20.

Edellä 3.2.1 jaksossa vahvistettujen kumulatiivisten arviointiperusteiden lisäksi komissio suhtautuu tukeen myönteisemmin, kun

a)

hanke on suunniteltu siten, että kaikki kiinnostuneet jäsenvaltiot voivat osallistua, kun otetaan huomioon hankkeen tyyppi, tavoite sekä sen rahoitustarpeet;

| b) | hankkeen suunnittelussa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, kuten Euroopan investointipankki; |
| --- | --- |

b)

hankkeen suunnittelussa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, kuten Euroopan investointipankki;

| c) | hankkeen valinnassa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, jos kyseinen yksikkö toimii tässä tarkoituksessa täytäntöönpanorakenteena; |
| --- | --- |

c)

hankkeen valinnassa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, jos kyseinen yksikkö toimii tässä tarkoituksessa täytäntöönpanorakenteena;

| d) | hankkeen hallintorakenteessa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, ja useita jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

d)

hankkeen hallintorakenteessa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, ja useita jäsenvaltioita;

| e) | hankkeeseen liittyy merkittävää yhteistyöhön perustuvaa vuorovaikutusta ottaen huomioon yhteistyökumppanien lukumäärä, eri toimialojen järjestöjen osallistuminen tai erikokoisten yritysten osallistuminen; |
| --- | --- |

e)

hankkeeseen liittyy merkittävää yhteistyöhön perustuvaa vuorovaikutusta ottaen huomioon yhteistyökumppanien lukumäärä, eri toimialojen järjestöjen osallistuminen tai erikokoisten yritysten osallistuminen;

| f) | hankkeeseen liittyy yhteisrahoitusta unionin rahastosta (22). |
| --- | --- |

f)

hankkeeseen liittyy yhteisrahoitusta unionin rahastosta (22).

3.2.3   Erityiset arviointiperusteet

| 21. | T&K&I-hankkeiden on oltava luonteeltaan erittäin innovatiivisia tai niiden on tuotettava suurta lisäarvoa T&K&I-toiminnalle ottaen huomioon kehityksen viimeisin taso kyseessä olevalla alalla. |
| --- | --- |

21.

T&K&I-hankkeiden on oltava luonteeltaan erittäin innovatiivisia tai niiden on tuotettava suurta lisäarvoa T&K&I-toiminnalle ottaen huomioon kehityksen viimeisin taso kyseessä olevalla alalla.

| 22. | Hankkeiden, joissa on kyse teollisesta hyödyntämisestä, on mahdollistettava sellaisen uuden tuotteen tai palvelun kehittäminen, jonka tutkimus- ja innovaatiosisältö on korkea, ja/tai perustavanlaatuisesti innovatiivisen tuotantoprosessin käyttöönotto. Olemassa olevien laitosten säännöllistä parantamista ilman innovatiivista ulottuvuutta ja uudempien versioiden kehittämistä olemassa olevista tuotteista ei katsota Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi. |
| --- | --- |

22.

Hankkeiden, joissa on kyse teollisesta hyödyntämisestä, on mahdollistettava sellaisen uuden tuotteen tai palvelun kehittäminen, jonka tutkimus- ja innovaatiosisältö on korkea, ja/tai perustavanlaatuisesti innovatiivisen tuotantoprosessin käyttöönotto. Olemassa olevien laitosten säännöllistä parantamista ilman innovatiivista ulottuvuutta ja uudempien versioiden kehittämistä olemassa olevista tuotteista ei katsota Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi.

| 23. | Ympäristö-, energia- ja liikennealan hankkeiden on oltava joko erittäin tärkeitä unionin ympäristö-, energia-, mukaan lukien energian toimitusvarmuus, tai liikennestrategian kannalta tai edistettävä merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa näillä ja myös muilla toimialoilla. |
| --- | --- |

23.

Ympäristö-, energia- ja liikennealan hankkeiden on oltava joko erittäin tärkeitä unionin ympäristö-, energia-, mukaan lukien energian toimitusvarmuus, tai liikennestrategian kannalta tai edistettävä merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa näillä ja myös muilla toimialoilla.

3.3   Hankkeen tärkeys

| 24. | Jotta hanke voitaisiin luokitella Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi, sen on oltava tärkeä määrällisesti tai laadullisesti. Sen olisi joko oltava kooltaan tai soveltamisalaltaan erityisen suuri ja/tai sen olisi merkittävä erittäin huomattavaa teknologista tai taloudellista riskiä. |
| --- | --- |

24.

Jotta hanke voitaisiin luokitella Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi, sen on oltava tärkeä määrällisesti tai laadullisesti. Sen olisi joko oltava kooltaan tai soveltamisalaltaan erityisen suuri ja/tai sen olisi merkittävä erittäin huomattavaa teknologista tai taloudellista riskiä.

4.   SOVELTUVUUSPERUSTEET

| 25. | Arvioidessaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet (23). |
| --- | --- |

25.

Arvioidessaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella komissio ottaa huomioon seuraavat perusteet (23).

| 26. | Komissio suorittaa tasapainotestin arvioidakseen, ovatko odotetut myönteiset vaikutukset suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, kuten jäljempänä esitetään. |
| --- | --- |

26.

Komissio suorittaa tasapainotestin arvioidakseen, ovatko odotetut myönteiset vaikutukset suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, kuten jäljempänä esitetään.

| 27. | Hankkeen luonteen vuoksi komissio voi katsoa, että markkinoiden toimintapuutteita tai muita merkittäviä järjestelmän toimintahäiriöitä oletetaan esiintyvän ja hankkeen oletetaan edistävän Euroopan yhteistä etua, jos hanke täyttää 3 jaksossa esitetyt tukikelpoisuusperusteet. |
| --- | --- |

27.

Hankkeen luonteen vuoksi komissio voi katsoa, että markkinoiden toimintapuutteita tai muita merkittäviä järjestelmän toimintahäiriöitä oletetaan esiintyvän ja hankkeen oletetaan edistävän Euroopan yhteistä etua, jos hanke täyttää 3 jaksossa esitetyt tukikelpoisuusperusteet.

4.1   Tuen tarpeellisuus ja suhteellisuus

| 28. | Tuella ei saa kattaa yritykselle hankkeesta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. Hankkeen toteuttamisen olisi oltava mahdotonta ilman tukea, tai se pitäisi toteuttaa pienempänä tai soveltamisalaltaan suppeampana tai eri tavalla, mikä rajoittaisi merkittävästi hankkeesta odotettavissa olevaa hyötyä (24). Tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan siinä tapauksessa, että samaan tulokseen ei voitaisi päästä pienemmällä tukimäärällä. |
| --- | --- |

28.

Tuella ei saa kattaa yritykselle hankkeesta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. Hankkeen toteuttamisen olisi oltava mahdotonta ilman tukea, tai se pitäisi toteuttaa pienempänä tai soveltamisalaltaan suppeampana tai eri tavalla, mikä rajoittaisi merkittävästi hankkeesta odotettavissa olevaa hyötyä (24). Tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan siinä tapauksessa, että samaan tulokseen ei voitaisi päästä pienemmällä tukimäärällä.

| 29. | Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle riittävät tiedot tuetusta hankkeesta sekä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, joka vastaa tilannetta, jossa yksikään jäsenvaltio ei myönnä tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, tai selvästi määritelty ja riittävän ennustettava vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaaja on harkinnut sisäisessä päätöksenteossaan, ja se voi koskea vaihtoehtoista hanketta, joka toteutetaan kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

29.

Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle riittävät tiedot tuetusta hankkeesta sekä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, joka vastaa tilannetta, jossa yksikään jäsenvaltio ei myönnä tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, tai selvästi määritelty ja riittävän ennustettava vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaaja on harkinnut sisäisessä päätöksenteossaan, ja se voi koskea vaihtoehtoista hanketta, joka toteutetaan kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella.

| 30. | Jos vaihtoehtoista hanketta ei ole, komissio tarkistaa, että tukimäärä ei ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi sellaisen sisäisen tuottoprosentin saavuttamisen, joka vastaa ala- tai yrityskohtaista raja-arvoa tai vähimmäistuottovaatimusta. Tuensaajan muissa samantyyppisissä investointihankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, sen pääomakustannuksia kokonaisuudessaan tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneita tuottoprosentteja voidaan myös käyttää tähän tarkoitukseen. Kaikki asiaankuuluvat odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt hankkeen koko kestoaikana on otettava huomioon. |
| --- | --- |

30.

Jos vaihtoehtoista hanketta ei ole, komissio tarkistaa, että tukimäärä ei ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi sellaisen sisäisen tuottoprosentin saavuttamisen, joka vastaa ala- tai yrityskohtaista raja-arvoa tai vähimmäistuottovaatimusta. Tuensaajan muissa samantyyppisissä investointihankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, sen pääomakustannuksia kokonaisuudessaan tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneita tuottoprosentteja voidaan myös käyttää tähän tarkoitukseen. Kaikki asiaankuuluvat odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt hankkeen koko kestoaikana on otettava huomioon.

| 31. | Tuen enimmäistaso määritetään ottaen huomioon havaittu rahoitusvaje suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Tuki-intensiteetti voi olla jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos se on perusteltua rahoitusvajetta koskevan analyysin perusteella. Rahoitusvajeella tarkoitetaan positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotusta investoinnin pitoaikana, diskontattuna niiden nykyarvoon asianmukaisen diskonttaustekijän perusteella, joka kuvastaa tuottoastetta, jota ilman tuensaaja ei toteuttaisi hanketta erityisesti siihen liittyvien riskien vuoksi. Tukikelpoisia kustannuksia ovat liitteessä vahvistetut kustannukset (25). |
| --- | --- |

31.

Tuen enimmäistaso määritetään ottaen huomioon havaittu rahoitusvaje suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Tuki-intensiteetti voi olla jopa 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos se on perusteltua rahoitusvajetta koskevan analyysin perusteella. Rahoitusvajeella tarkoitetaan positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotusta investoinnin pitoaikana, diskontattuna niiden nykyarvoon asianmukaisen diskonttaustekijän perusteella, joka kuvastaa tuottoastetta, jota ilman tuensaaja ei toteuttaisi hanketta erityisesti siihen liittyvien riskien vuoksi. Tukikelpoisia kustannuksia ovat liitteessä vahvistetut kustannukset (25).

| 32. | Jos esimerkiksi yrityksen sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että tuensaajalla on selvästi valittavana joko tuetun hankkeen toteuttaminen tai vaihtoehtoisen hankkeen toteuttaminen ilman tukea, komissio vertaa tuetussa hankkeessa ja vaihtoehtoisessa hankkeessa odotettuja investoinnin nettomääräisiä nykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyyden. |
| --- | --- |

32.

Jos esimerkiksi yrityksen sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että tuensaajalla on selvästi valittavana joko tuetun hankkeen toteuttaminen tai vaihtoehtoisen hankkeen toteuttaminen ilman tukea, komissio vertaa tuetussa hankkeessa ja vaihtoehtoisessa hankkeessa odotettuja investoinnin nettomääräisiä nykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyyden.

| 33. | Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:
  a)   
  Tavoitellun muutoksen määrittely
  : Jäsenvaltion on määriteltävä tarkasti toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon tai soveltamisalan laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen. Käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailulla, jolla selvitetään, mikä odotettu tulos olisi ja kuinka paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen.
  b)   
  Kannattavuustaso
  : Jos hankkeen toteuttaminen ei olisi yksityiselle yritykselle riittävän kannattavaa ilman tukea mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

33.

Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:

a)   
  Tavoitellun muutoksen määrittely
  : Jäsenvaltion on määriteltävä tarkasti toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon tai soveltamisalan laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen. Käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailulla, jolla selvitetään, mikä odotettu tulos olisi ja kuinka paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen.

b)   
  Kannattavuustaso
  : Jos hankkeen toteuttaminen ei olisi yksityiselle yritykselle riittävän kannattavaa ilman tukea mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus.

| 34. | Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi komissio voi ottaa huomioon sen, että unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat (kolmen viime vuoden aikana) suoraan tai välillisesti saaneet tai tulevat saamaan intensiteetiltään vastaavaa tukea samanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevia todisteita, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin. |
| --- | --- |

34.

Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi komissio voi ottaa huomioon sen, että unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat (kolmen viime vuoden aikana) suoraan tai välillisesti saaneet tai tulevat saamaan intensiteetiltään vastaavaa tukea samanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevia todisteita, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin.

| 35. | Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan (26). |
| --- | --- |

35.

Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan (26).

| 36. | Tukiväline on valittava sen mukaan, millaiset markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt sillä pyritään poistamaan. Jos ongelmana on esimerkiksi rahoituksen huono saatavuus, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena (27). Jos yritykselle on tarpeen tarjota myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Takaisin maksettavia tukivälineitä pidetään yleensä myönteisenä indikaattorina. |
| --- | --- |

36.

Tukiväline on valittava sen mukaan, millaiset markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt sillä pyritään poistamaan. Jos ongelmana on esimerkiksi rahoituksen huono saatavuus, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena (27). Jos yritykselle on tarpeen tarjota myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Takaisin maksettavia tukivälineitä pidetään yleensä myönteisenä indikaattorina.

| 37. | Energiavarmuutta ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet on otettava tarvittaessa huomioon arvioinnissa. |
| --- | --- |

37.

Energiavarmuutta ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet on otettava tarvittaessa huomioon arvioinnissa.

| 38. | Komissio suhtautuu myönteisemmin hankkeisiin, joissa tuensaajien tai riippumattomien yksityisten sijoittajien oma rahoitusosuus on merkittävä. Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden osuus sekä maa-alueet on laskettava markkinahintaan. |
| --- | --- |

38.

Komissio suhtautuu myönteisemmin hankkeisiin, joissa tuensaajien tai riippumattomien yksityisten sijoittajien oma rahoitusosuus on merkittävä. Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden osuus sekä maa-alueet on laskettava markkinahintaan.

| 39. | Tuensaajien valintaa avoimella ja syrjimättömällä tarjouskilpailulla pidetään myönteisenä indikaattorina. |
| --- | --- |

39.

Tuensaajien valintaa avoimella ja syrjimättömällä tarjouskilpailulla pidetään myönteisenä indikaattorina.

4.2   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen ehkäiseminen ja tasapainotesti

| 40. | Jäsenvaltion olisi esitettävä todisteita siitä, että ehdotettu tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen politiikan väline hankkeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tukitoimenpiteen ei katsota olevan tarkoituksenmukainen, jos sama tulos on mahdollista saavuttaa vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä. |
| --- | --- |

40.

Jäsenvaltion olisi esitettävä todisteita siitä, että ehdotettu tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen politiikan väline hankkeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tukitoimenpiteen ei katsota olevan tarkoituksenmukainen, jos sama tulos on mahdollista saavuttaa vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä.

| 41. | Jotta tuki soveltuisi sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja Euroopan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat. |
| --- | --- |

41.

Jotta tuki soveltuisi sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja Euroopan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat.

| 42. | Arvioidessaan tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia komissio keskittyy analyysissaan todennäköiseen vaikutukseen, joka tuella voi olla yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla, myös tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, sekä ylikapasiteetin riskiin. |
| --- | --- |

42.

Arvioidessaan tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia komissio keskittyy analyysissaan todennäköiseen vaikutukseen, joka tuella voi olla yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla, myös tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, sekä ylikapasiteetin riskiin.

| 43. | Komissio arvioi markkinoiden sulkemisen ja määräävän markkina-aseman riskiä erityisesti silloin, kun tutkimustuloksia ei levitetä tai niiden levittäminen on rajallista. Infrastruktuurin rakentamista koskevissa hankkeissa (28) on varmistettava avoin ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria ja syrjimätön hinnoittelu (29). |
| --- | --- |

43.

Komissio arvioi markkinoiden sulkemisen ja määräävän markkina-aseman riskiä erityisesti silloin, kun tutkimustuloksia ei levitetä tai niiden levittäminen on rajallista. Infrastruktuurin rakentamista koskevissa hankkeissa (28) on varmistettava avoin ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria ja syrjimätön hinnoittelu (29).

| 44. | Komissio arvioi mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan, esimerkiksi jäsenvaltioiden välisen tukikilpailun riskin, joka voi nousta esiin erityisesti sijaintipaikan valinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

44.

Komissio arvioi mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan, esimerkiksi jäsenvaltioiden välisen tukikilpailun riskin, joka voi nousta esiin erityisesti sijaintipaikan valinnan yhteydessä.

4.3   Avoimuus

| 45. | Jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen internetissä kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  a) | tukitoimenpiteen ja sen täytäntöönpanosäännösten teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

45.

Jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen internetissä kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

a)

tukitoimenpiteen ja sen täytäntöönpanosäännösten teksti tai linkki siihen;

| b) | tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet; |
| --- | --- |

b)

tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet;

| c) | yksittäisen tuensaajan nimi, tuen muoto ja määrä kullekin tuensaajalle, myöntämispäivä, yrityksen tyyppi (pk-yritys / suuri yritys); alue, jolla tuensaaja sijaitsee (NUTS II-tasolla); ja tuensaajayrityksen toiminnan pääasiallinen toimiala (NACE:n kolminumerotasolla) (30). |
| --- | --- |

c)

yksittäisen tuensaajan nimi, tuen muoto ja määrä kullekin tuensaajalle, myöntämispäivä, yrityksen tyyppi (pk-yritys / suuri yritys); alue, jolla tuensaaja sijaitsee (NUTS II-tasolla); ja tuensaajayrityksen toiminnan pääasiallinen toimiala (NACE:n kolminumerotasolla) (30).

| 46. | Tästä vaatimuksesta voidaan luopua, jos yksittäisen tuen määrä on alle 500 000 euroa. Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavilla (31). Jäsenvaltioita ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

46.

Tästä vaatimuksesta voidaan luopua, jos yksittäisen tuen määrä on alle 500 000 euroa. Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavilla (31). Jäsenvaltioita ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016.

5.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

5.1   Ilmoitusvelvollisuus

| 47. | Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle etukäteen, jos ne aikovat myöntää tai muuttaa valtiontukea, mukaan lukien tukea Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle. |
| --- | --- |

47.

Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle etukäteen, jos ne aikovat myöntää tai muuttaa valtiontukea, mukaan lukien tukea Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle.

| 48. | Samaan Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään esittämään yhteinen ilmoitus komissiolle, jos se on mahdollista. |
| --- | --- |

48.

Samaan Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen osallistuvia jäsenvaltioita pyydetään esittämään yhteinen ilmoitus komissiolle, jos se on mahdollista.

5.2   Jälkiarviointi ja raportointi

| 49. | Hankkeen toteuttaminen edellyttää säännöllistä raportointia. Komissio voi tarvittaessa pyytää jälkiarvioinnin suorittamista. |
| --- | --- |

49.

Hankkeen toteuttaminen edellyttää säännöllistä raportointia. Komissio voi tarvittaessa pyytää jälkiarvioinnin suorittamista.

5.3   Voimaantulo, voimassaolo ja tarkistaminen

| 50. | Tätä tiedonantoa sovelletaan 1. heinäkuuta 2014–31. joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

50.

Tätä tiedonantoa sovelletaan 1. heinäkuuta 2014–31. joulukuuta 2020.

| 51. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun tiedonanto on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu ennen tämän tiedonannon julkaisupäivämäärää. |
| --- | --- |

51.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun tiedonanto on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu ennen tämän tiedonannon julkaisupäivämäärää.

| 52. | Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (32) todetaan, komissio soveltaa ilmoittamattomaan tukeen tätä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty sen voimaantulon jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

52.

Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (32) todetaan, komissio soveltaa ilmoittamattomaan tukeen tätä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty sen voimaantulon jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana.

| 53. | Komissio voi päättää tämän tiedonannon muuttamisesta milloin tahansa, jos se on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikanalojen, kansainvälisten sitoumusten, markkinakehityksen tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

53.

Komissio voi päättää tämän tiedonannon muuttamisesta milloin tahansa, jos se on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikanalojen, kansainvälisten sitoumusten, markkinakehityksen tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

---

(1)  Komission tiedonanto ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010.

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen”, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – EU:n valtiontukiuudistus, COM(2012) 209 final, 8.5.2012.

(4)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1).

(5)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

(6)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2). Kuten kyseisten suuntaviivojen 20 kohdassa todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi edistämään muita julkisen politiikan tavoitteita, ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu.

(7)  Ks. esim. asia C-156/98, Saksa v. komissio, tuomio 19.9.2000, Kok., s. I-6857, 78 kohta, ja asia C-333/07, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, tuomio 22.12.2008, Kok., s. I-10807, 94–116 kohta.

(8)  Kun kahta tai useampaa tutkimus- ja kehityshanketta ei voida selvästi erottaa toisistaan ja erityisesti jos niiden teknologisen menestymisen todennäköisyys on toisista riippuvainen, ne on katsottava yhdeksi hankkeeksi. Tukea hankkeeseen, joka johtaa pelkästään hankkeen sijaintipaikan muuttumiseen Euroopan talousalueen (ETA) sisällä ilman, että hankkeen luonne, koko tai soveltamisala muuttuu, ei katsota sisämarkkinoille soveltuvaksi.

(9)  Jäljempänä yksittäisestä hankkeesta ja integroidusta hankkeesta käytetään nimitystä ”hanke”.

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen”, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Energia 2020 – Strategia kilpailukykyisen, kestävän ja varman energiansaannin turvaamiseksi”, KOM(2010) 639 lopullinen.

(12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030”, COM(2014) 15 final.

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – ”Euroopan energiavarmuusstrategia”, COM(2014) 330 final.

(14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, KOM(2010) 546 lopullinen, 6.10.2010.

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan digitaalistrategia”, KOM(2010) 245 lopull./2, 26.8.2010.

(16)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – ”Resurssitehokas Eurooppa – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke”, KOM(2011) 21, 26.1.2011.

(17)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle”, KOM(2010) 614 lopullinen, 28.10.2010.

(18)  Lukuun ottamatta yhteenliitettyjä tutkimusinfrastruktuureja ja TEN-T-hankkeita, jotka ovat pohjimmiltaan kansainvälisesti merkittäviä, koska ne kuuluvat fyysisesti yhteenliitettyyn rajat ylittävään verkkoon tai ovat olennaisen tärkeitä rajat ylittävän liikenteen ohjauksen ja yhteentoimivuuden parantamiseksi.

(19)  Pelkästään se, että hankkeen toteuttavat eri maissa sijaitsevat yritykset tai että tutkimusinfrastruktuuri on myöhemmin eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten käytössä, ei riitä hankkeen luokittelemiseksi Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi. Unionin tuomioistuin on vahvistanut komission näkemyksen, jonka mukaan hankkeen voidaan kuvailla koskevan Euroopan yhteistä etua sovellettaessa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, kun se on osa jäsenvaltioiden välistä eurooppalaista ohjelmaa, jota useiden jäsenvaltioiden hallitukset tukevat yhdessä, tai kun se on seurausta useiden jäsenvaltioiden yhdenmukaistetusta toiminnasta yhteisen uhan torjumiseksi. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87, Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel v. komissio, tuomio 8.3.1988, Kok., s. 1573, 22 kohta.

(20)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”, KOM(2011) 571 lopullinen, 20.9.2011.

(21)  Esimerkiksi Eurooppa-neuvoston 23. toukokuuta 2013 antamissa päätelmissä vahvistettiin tarve poistaa ympäristön tai talouden kannalta haitalliset tuet, myös tuet fossiilisille polttoaineille, jotta helpotettaisiin investointeja uuteen ja älykkääseen energiainfrastruktuuriin.

(22)  Unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, ei ole valtiontukea.

(23)  Unionin tuomioistuimen mukaan komissiolla on harkintavalta Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87, Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel v. komissio, tuomio 8.3.1988, Kok., s. 1573, 21 kohta.

(24)  Tukihakemus on tehtävä ennen töiden aloittamista eli joko ennen investoinnin rakennustöiden aloittamista tai ennen ensimmäistä vakaata sitoumusta tilata laitteita tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen. Maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi.

(25)  Jos kyseessä on integroitu hanke, tukikelpoiset kustannukset on esitettävä kunkin yksittäisen hankkeen tasolla.

(26)  Ks. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 734/2013 1 artiklan 3 kohta (EUVL L 204, 31.7.2013, s. 15).

(27)  Takauksina myönnetyt tuet on rajattava ajallisesti, ja lainojen muodossa myönnettyihin tukiin on sovellettava takaisinmaksuaikoja.

(28)  Epäselvyyksien välttämiseksi on todettava, että pilottituotantolinjoja ei katsota infrastruktuureiksi.

(29)  Kun hankkeessa on kyse energiainfrastruktuurista, siihen on sovellettava tariffisääntelyä ja verkkoonpääsyn sääntelyä sekä tilaajayhteyksien eriyttämistä koskevia vaatimuksia sisämarkkinalainsäädännön mukaisesti.

(30)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja jos komissio antaa suostumuksensa (komission tiedonanto C(2003) 4582 salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6).

(31)  Nämä tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, jäsenvaltioiden on huolehdittava näiden tietojen julkaisemisesta jälkikäteen viimeistään kuuden kuukauden kuluessa komission päätöksen päivämäärästä. Tietojen on oltava saatavilla sellaisessa muodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan ja julkaisemisen internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa.

(32)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

---

LIITE

TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET

| a) | Toteutettavuustutkimukset, mukaan lukien valmistelevat tekniset tutkimukset, ja hankkeen toteuttamisen edellyttämien lupien hankkimisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

a)

Toteutettavuustutkimukset, mukaan lukien valmistelevat tekniset tutkimukset, ja hankkeen toteuttamisen edellyttämien lupien hankkimisesta aiheutuvat kustannukset.

| b) | Välineiden ja laitteiden (mukaan lukien laitokset ja kuljetusajoneuvot) kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. |
| --- | --- |

b)

Välineiden ja laitteiden (mukaan lukien laitokset ja kuljetusajoneuvot) kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna.

| c) | Rakennusten, infrastruktuurin ja maa-alueiden hankinnasta (tai rakentamisesta) aiheutuvat kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos nämä kustannukset määritetään suhteessa kaupalliseen luovutusarvoon tai todella aiheutuneisiin pääomakustannuksiin poistokustannusten sijasta, maa-alueen, rakennuksen tai infrastruktuurin jäännösarvo olisi vähennettävä rahoitusvajeesta joko etukäteen tai jälkikäteen. |
| --- | --- |

c)

Rakennusten, infrastruktuurin ja maa-alueiden hankinnasta (tai rakentamisesta) aiheutuvat kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos nämä kustannukset määritetään suhteessa kaupalliseen luovutusarvoon tai todella aiheutuneisiin pääomakustannuksiin poistokustannusten sijasta, maa-alueen, rakennuksen tai infrastruktuurin jäännösarvo olisi vähennettävä rahoitusvajeesta joko etukäteen tai jälkikäteen.

| d) | Kustannukset, joita aiheutuu hankkeen kannalta välttämättömistä muista materiaaleista, tarvikkeista ja muista vastaavista tuotteista. |
| --- | --- |

d)

Kustannukset, joita aiheutuu hankkeen kannalta välttämättömistä muista materiaaleista, tarvikkeista ja muista vastaavista tuotteista.

| e) | Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten. |
| --- | --- |

e)

Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten.

| f) | T&K&I-toiminnoista, myös ensimmäiseen teolliseen hyödyntämiseen (1) liittyvistä T&K&I-toiminnoista, suoraan aiheutuvat henkilöstö- ja hallintokustannukset (mukaan lukien yleiskustannukset) tai infrastruktuurihankkeessa infrastruktuurin rakentamisen aikaiset henkilöstö- ja hallintokustannukset. |
| --- | --- |

f)

T&K&I-toiminnoista, myös ensimmäiseen teolliseen hyödyntämiseen (1) liittyvistä T&K&I-toiminnoista, suoraan aiheutuvat henkilöstö- ja hallintokustannukset (mukaan lukien yleiskustannukset) tai infrastruktuurihankkeessa infrastruktuurin rakentamisen aikaiset henkilöstö- ja hallintokustannukset.

| g) | Kun on kyse tuesta ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskevalle hankkeelle, pääoma- ja toimintamenot (CAPEX ja OPEX), kunhan teollinen hyödyntäminen on jatkoa T&K&I-toiminnalle (2) ja siihen itseensä sisältyy erittäin tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Toimintamenojen on liityttävä hankkeen tällaiseen komponenttiin. |
| --- | --- |

g)

Kun on kyse tuesta ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskevalle hankkeelle, pääoma- ja toimintamenot (CAPEX ja OPEX), kunhan teollinen hyödyntäminen on jatkoa T&K&I-toiminnalle (2) ja siihen itseensä sisältyy erittäin tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Toimintamenojen on liityttävä hankkeen tällaiseen komponenttiin.

| h) | Muita perusteltuja kustannuksia voidaan hyväksyä, jos ne liittyvät erottamattomasti hankkeen toteuttamiseen, lukuun ottamatta toimintakustannuksia, jotka eivät kuulu g kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

h)

Muita perusteltuja kustannuksia voidaan hyväksyä, jos ne liittyvät erottamattomasti hankkeen toteuttamiseen, lukuun ottamatta toimintakustannuksia, jotka eivät kuulu g kohdan soveltamisalaan.

---

(1)  Ensimmäisellä teollisella hyödyntämisellä tarkoitetaan pilottilaitteiden kehittämistä pidemmälle tai laatuaan ensimmäisiä laitteita tai tiloja, joita käytetään pilottihankkeen jälkeisissä vaiheissa, mukaan lukien testausvaihe, mutta ei massatuotannossa tai kaupallisessa toiminnassa.

(2)  Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen toteuttajan ei tarvitse olla T&K&I-toiminnan toteuttaja, kunhan ensimmäinen teollinen hyödyntäjä hankkii oikeudet käyttää aikaisemman T&K&I-toiminnan tuloksia ja T&K&I-toiminta ja ensimmäinen teollinen hyödyntäminen kuuluvat molemmat samaan hankkeeseen ja niistä ilmoitetaan yhdessä.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/13

---

Euron kurssi (1)

19. kesäkuuta 2014

(2014/C 188/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3620 |
| JPY | Japanin jeniä | 138,82 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4564 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79985 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0885 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2170 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3140 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,435 |
| HUF | Unkarin forinttia | 305,31 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1326 |
| RON | Romanian leuta | 4,3940 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,9025 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4478 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4749 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5566 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5622 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,7003 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 387,13 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,5054 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,4881 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5755 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 254,03 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3813 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,588 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 46,6940 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,330 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0426 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,6774 |
| INR | Intian rupiaa | 81,7677 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3620

JPY

Japanin jeniä

138,82

DKK

Tanskan kruunua

7,4564

GBP

Englannin puntaa

0,79985

SEK

Ruotsin kruunua

9,0885

CHF

Sveitsin frangia

1,2170

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,3140

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,435

HUF

Unkarin forinttia

305,31

LTL

Liettuan litiä

3,4528

PLN

Puolan zlotya

4,1326

RON

Romanian leuta

4,3940

TRY

Turkin liiraa

2,9025

AUD

Australian dollaria

1,4478

CAD

Kanadan dollaria

1,4749

HKD

Hongkongin dollaria

10,5566

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5622

SGD

Singaporen dollaria

1,7003

KRW

Etelä-Korean wonia

1 387,13

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,5054

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,4881

HRK

Kroatian kunaa

7,5755

IDR

Indonesian rupiaa

16 254,03

MYR

Malesian ringgitiä

4,3813

PHP

Filippiinien pesoa

59,588

RUB

Venäjän ruplaa

46,6940

THB

Thaimaan bahtia

44,330

BRL

Brasilian realia

3,0426

MXN

Meksikon pesoa

17,6774

INR

Intian rupiaa

81,7677

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/14

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 188/04)

Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitus 14. Onshore-öljy- ja kaasulupien hakukierroksesta

Energia- ja ilmastonmuutosministeriö

Petroleum Act 1998

Onshore-lupien hakukierros

| 1. | Energia- ja ilmastonmuutosministeri kehottaa kiinnostuneita tahoja hakemaan öljyn etsintää ja hyödyntämistä koskevia lupia tietyillä Ison-Britannian maa-alueilla. Tämä on järjestyksessä 14. onshore-toiminnan lupakierros. |
| --- | --- |

1.

Energia- ja ilmastonmuutosministeri kehottaa kiinnostuneita tahoja hakemaan öljyn etsintää ja hyödyntämistä koskevia lupia tietyillä Ison-Britannian maa-alueilla. Tämä on järjestyksessä 14. onshore-toiminnan lupakierros.

| 2. | Tarjousta koskevat täydelliset tiedot, joihin sisältyvät tarjolla olevien alueiden kartat, lupia koskevat ohjeet, lupaehdot sekä hakuohjeet, ovat saatavilla gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds |
| --- | --- |

2.

Tarjousta koskevat täydelliset tiedot, joihin sisältyvät tarjolla olevien alueiden kartat, lupia koskevat ohjeet, lupaehdot sekä hakuohjeet, ovat saatavilla gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

| 3. | Kaikista hakemuksista päätetään Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 ‐säännösten (S.I. 1995 N:o. 1434) ehtojen mukaisesti. Arvioinnissa pidetään lähtökohtana sitä, että on olemassa jatkuva tarve ripeälle, perusteelliselle, tehokkaalle ja turvalliselle etsintätoiminnalle Ison-Britannian maa-alueen öljy- ja kaasuvarojen löytämiseksi. Lisäksi ympäristönäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.

Kaikista hakemuksista päätetään Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 ‐säännösten (S.I. 1995 N:o. 1434) ehtojen mukaisesti. Arvioinnissa pidetään lähtökohtana sitä, että on olemassa jatkuva tarve ripeälle, perusteelliselle, tehokkaalle ja turvalliselle etsintätoiminnalle Ison-Britannian maa-alueen öljy- ja kaasuvarojen löytämiseksi. Lisäksi ympäristönäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon.

| 4. | Hakemukset arvioidaan seuraavin perustein:






  a) | hakijan taloudellinen elinkelpoisuus ja taloudelliset valmiudet luvan alaisten toimien toteuttamiseksi luvan ensimmäisenä voimassaolokautena, mukaan lukien työohjelma, joka on esitetty kyseisten lohkojen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi; |
| --- | --- | --- |

4.

Hakemukset arvioidaan seuraavin perustein:

a)

hakijan taloudellinen elinkelpoisuus ja taloudelliset valmiudet luvan alaisten toimien toteuttamiseksi luvan ensimmäisenä voimassaolokautena, mukaan lukien työohjelma, joka on esitetty kyseisten lohkojen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi;

| b) | hakijan tekniset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen ensimmäisenä voimassaolokautena, myös hiilivetyesiintymien kartoittaminen kyseisissä lohkoissa. Tekniset valmiudet arvioidaan osin haettuja lohkoja koskevan analyysin laadukkuuden perusteella; |
| --- | --- |

b)

hakijan tekniset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen ensimmäisenä voimassaolokautena, myös hiilivetyesiintymien kartoittaminen kyseisissä lohkoissa. Tekniset valmiudet arvioidaan osin haettuja lohkoja koskevan analyysin laadukkuuden perusteella;

| c) | tapa, jolla hakija aikoo toteuttaa luvassa sallitut toimet, mukaan luettuna sen työohjelman laatu, joka on esitetty hakemuksen kohteena olevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi; |
| --- | --- |

c)

tapa, jolla hakija aikoo toteuttaa luvassa sallitut toimet, mukaan luettuna sen työohjelman laatu, joka on esitetty hakemuksen kohteena olevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi;

| d) | kun kyseessä on hakija, jolla on aikaisemmin ollut vuoden 1998 Petroleum Act -lain nojalla myönnetty tai sellaisena pidetty lupa, mahdolliset tehokkuuden ja vastuullisuuden puutteet, jotka ovat ilmenneet hakijan kyseisen luvan alaisessa toiminnassa. |
| --- | --- |

d)

kun kyseessä on hakija, jolla on aikaisemmin ollut vuoden 1998 Petroleum Act -lain nojalla myönnetty tai sellaisena pidetty lupa, mahdolliset tehokkuuden ja vastuullisuuden puutteet, jotka ovat ilmenneet hakijan kyseisen luvan alaisessa toiminnassa.

| 5. | Hakijoiden on toimitettava ympäristötietoisuuslausunto Yhdistyneen kuningaskunnan onshore-toimintaa koskevan ympäristölainsäädännön tuntemuksestaan sekä hakukierroksen kohteena olevan alueen laajoihin ympäristönäkökohtiin liittyvästä tietoisuudestaan. |
| --- | --- |

5.

Hakijoiden on toimitettava ympäristötietoisuuslausunto Yhdistyneen kuningaskunnan onshore-toimintaa koskevan ympäristölainsäädännön tuntemuksestaan sekä hakukierroksen kohteena olevan alueen laajoihin ympäristönäkökohtiin liittyvästä tietoisuudestaan.

| 6. | Ministeri ei myönnä lupaa, jollei hän voi samalla hyväksyä hakijan valitsemaa toimijaa. |
| --- | --- |

6.

Ministeri ei myönnä lupaa, jollei hän voi samalla hyväksyä hakijan valitsemaa toimijaa.

Ohjeet

| 7. | Tarjoukseen liittyviä lisäohjeita on nähtävissä gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds |
| --- | --- |

7.

Tarjoukseen liittyviä lisäohjeita on nähtävissä gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

Luvat

| 8. | Jos ministeri päättää tarjota lupaa hakijalle, joka on jättänyt hakemuksen tämän ilmoituksen perusteella, tarjous tehdään 12–18 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivämäärästä. |
| --- | --- |

8.

Jos ministeri päättää tarjota lupaa hakijalle, joka on jättänyt hakemuksen tämän ilmoituksen perusteella, tarjous tehdään 12–18 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivämäärästä.

| 9. | Ministeri ei vastaa mistään kustannuksista, joita hakijalle aiheutuu hakemuksen harkintavaiheessa tai sen tekemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

9.

Ministeri ei vastaa mistään kustannuksista, joita hakijalle aiheutuu hakemuksen harkintavaiheessa tai sen tekemisen yhteydessä.

Strateginen ympäristöarviointi

| 10. | Ministeri on suorittanut kohteena olevilla alueilla strategisen ympäristöarvioinnin niiden vaatimusten mukaisesti, joista on säädetty tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä 2001/42/EY. Arviointi ja muut asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds
  gov.uk-verkkosivusto: https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds |
| --- | --- |

10.

Ministeri on suorittanut kohteena olevilla alueilla strategisen ympäristöarvioinnin niiden vaatimusten mukaisesti, joista on säädetty tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä 2001/42/EY. Arviointi ja muut asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla gov.uk-verkkosivustolla https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

gov.uk-verkkosivusto: https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

---

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/16

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

(2014/C 188/05)

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 22.5.2014 |
| --- | --- |
| Kesto | 22.5.2014–31.12.2014 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | SAN/234_2 |
| Laji | Tuulenkala (Ammodytes spp.) |
| Alue | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 2 |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 06/TQ43 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

22.5.2014

Kesto

22.5.2014–31.12.2014

Jäsenvaltio

Tanska

Kalakanta tai kalakantaryhmä

SAN/234_2

Laji

Tuulenkala (Ammodytes spp.)

Alue

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 2

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

06/TQ43

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/17

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7242 – Cargill/Copersucar/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 188/06)

| 1. | Euroopan komissio vastaanotti 13. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Cargill, Incorporated (Cargill) ja brasilialainen yritys Copersucar SA (Copersucar) aikovat hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa espanjalaisessa yhteisyrityksessä. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio vastaanotti 13. kesäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Cargill, Incorporated (Cargill) ja brasilialainen yritys Copersucar SA (Copersucar) aikovat hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa espanjalaisessa yhteisyrityksessä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Cargill: yksityisomistuksessa oleva yritys, jonka toimiala on elintarvikkeiden, maataloustuotteiden sekä riskinhallintatuotteiden ja -palvelujen tuotanto ja markkinointi kansainvälisesti
  —   Copersucar: yksityisomistuksessa oleva yhtiö, jonka pääoman omistavat 24 tuotantokonsernia, jotka tuottavat sokeria ja etanolia Brasiliassa
  —   yhteisyritys: Cargillin ja Copersucarin sokerikauppaan liittyvien maailmanlaajuisten toimintojen yhdistäminen sekä kaupankäynti sokeriin liittyvillä johdannaisilla ja sokerilla. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Cargill: yksityisomistuksessa oleva yritys, jonka toimiala on elintarvikkeiden, maataloustuotteiden sekä riskinhallintatuotteiden ja -palvelujen tuotanto ja markkinointi kansainvälisesti

—   Copersucar: yksityisomistuksessa oleva yhtiö, jonka pääoman omistavat 24 tuotantokonsernia, jotka tuottavat sokeria ja etanolia Brasiliassa

—   yhteisyritys: Cargillin ja Copersucarin sokerikauppaan liittyvien maailmanlaajuisten toimintojen yhdistäminen sekä kaupankäynti sokeriin liittyvillä johdannaisilla ja sokerilla.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7242 – Cargill/Copersucar/JV seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (numero (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7242 – Cargill/Copersucar/JV seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (sulautuma-asetus).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/18

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2014/C 188/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”MANTEQUILLA DE SORIA”

EY-nro: ES-PDO-0105-01110 – 19.4.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muutoksen/muutosten tyyppi

—

—

—

—

3.   Muutos/muutokset

Alkuperätodisteet

Tämä osa on laadittu uudelleen poistamalla tarpeettomat kohdat, jotta suojatun voin laadun ja alkuperän takaamiseksi tarkastettavat seikat olisi määritelty selkeämmin.

Toimijoiden alustavaa arviointia koskeva kohta on poistettu, jotta arviointi voitaisiin mukauttaa palveludirektiivin vaatimuksiin.

Viittaukset sääntelyneuvoston antamiin lupiin tai sen suorittamaan tarkastukseen poistetaan, jotta ei rajoitettaisi vapaata liikkuvuutta.

Tuotantomenetelmä

Tämän osan 1 kohtaan on lisätty eläinten ravintoa koskeva vaatimus, joka suojatun voin valmistukseen tarkoitetun maidon tuottajien on täytettävä.

On havaittu virheellinen kerman erotusprosessin kuvaus, joka vaati korjausta. Kyseinen korjaus tarjosi tilaisuuden tuotantomenetelmän perusteelliseen tarkistamiseen.

Niinpä eritelmästä on poistettu tarkemmat tiedot sisäisistä tarkastustoiminnoista, joita tuotantolaitos haluaa maidon vastaanottamisen yhteydessä suorittaa omavalvontansa puitteissa, koska niiden esittäminen eritelmässä ei ole aiheellista.

Poistetaan viittaukset jäähdytyslevyjen avulla tapahtuvaan jäähdytykseen, koska jäähdytysmenetelmää ei pidetä olennaisena seikkana, ja näin ei rajoiteta asiaan liittyvää mahdollista teknistä kehitystä.

Muutetaan joitakin tarpeettoman suppeiksi arvioituja lämpötila-alueita. Tämä koskee esimerkiksi maidon säilyttämistä, rasvan pesua vedellä jne., joille oli esitetty hyvin pientä lämpötilavaihtelua, 2–4 °C. Asiantuntijat ovat kuitenkin vahvistaneet, että vaihteluväli 1–6 °C riittää takaamaan tuotteen ominaisuuksien säilymisen koko valmistusprosessin ajan, ei vaikuta lopputuotteeseen ja vastaa tarkemmin käytettävissä olevan tekniikan ja laitteiston ominaisuuksia. Tästä syystä riittäisi, että enimmäislämpötilaksi vahvistetaan 6 °C.

Kuten edellä todettiin, kappale, jossa kuvataan kerman erottamista, korvataan virheiden korjaamiseksi kokonaan uudella tekstillä. Näin ollen seuraava teksti:

”Maito termisoidaan (lämpökäsittely 15 sekunnin ajan 57–68 °C:ssa) levylämmönvaihtimessa, minkä jälkeen suoritetaan separointi kerman erottamiseksi ja puhdistamiseksi. Tämän 30–40 °C:n lämpötilassa saadun kerman rasvapitoisuuden on oltava 38–45 painoprosenttia ja happamuuden alle 13 °Dornic pastörointivaiheeseen asti. Säilymisen takaamiseksi kerma jäähdytetään ja pidetään 2–4 °C:sena pastörointiin asti.”

korvataan tekstillä:

korvataan tekstillä:

”Maito termisoidaan kerman erottamiseksi ja puhdistamiseksi. Prosessin aikana, 40–55 °C:ssa, erotetaan kerma separoimalla. Kerman rasvapitoisuuden on oltava 38–45 painoprosenttia ja happamuuden enintään 13 °Dornic. Seuraavaksi kerma jäähdytetään ja pidetään enintään 6 °C:sena pastörointiin asti.”

Tämä on perusteltua, koska termisointilämpötila (57–68 °C) on lämpötila, jonka maito saavuttaa termisoinnin lopussa kerman erottamisen jälkeen, eikä sillä ole sen vuoksi merkitystä kerman saannille eikä myöhemmälle voin valmistusprosessille. Toisaalta 40–55 °C on tavallisempi lämpötila kerman erottamiselle, ja se on myös laitteiston valmistajien suositus, koska tässä lämpötilassa erottuminen helpottuu ja voidaan välttää rasvapallosten mekaaninen rikkoutuminen, mikä vähentää lipaasien aktiivisuutta sekä hajoamisprosesseja. Edellä mainitut seikat on esitetty seuraavissa julkaisuissa: Ralph Early: Technology of dairy products (Blackie Academia & Professional); IDF Bulletin no 271, 7 luku Cream pasteurization technology; T. Bøgh-Sørensen: Pasteurization of Cream; Carlos Gandolfo: Tratamiento específico para diferentes tipos de nata (www.agroterra.es) ja teoksen Manual de Industrias Lácteas 8 luku (Tetra Pack Processing Systems AB, 2003).

Technology of dairy products

o

Cream pasteurization technology

Pasteurization of Cream

Tratamiento específico para diferentes tipos de nata

Manual de Industrias Lácteas

Niin ikään avoimeksi jää mahdollisuus määrittää kerman happamuus tulevaisuudessa jollain muulla yhtä hyväksytyllä menetelmällä, kuten pH-asteikon avulla.

Kerman pastörointivaiheesta poistetaan pastörointiparametrit, koska ne vahvistetaan kyseisen lämpökäsittelyn varsinaisessa määritelmässä. Pastörointi on lisäksi yksi keskeisistä tarkastuksen kohteista tuotantolaitoksessa.

Kerman kypsytysvaiheesta poistetaan maininta, että kypsymisprosessi keskeytetään, kun happamuus on 18–28 °Dornic, koska määräävä tekijä kypsymisen hidastamisen alkamiselle ei ole happamuus vaan prosessin alkamisesta kulunut aika (12–15 tuntia) ja siis hapatteen vaikutusaika.

Kyseistä vaihetta koskevasta kohdasta poistetaan myös maininta, että kerma on pidettävä neljän tunnin ajan kylmässä, sillä kerman jäähtymiseen tarvittava likimääräinen aika riippuu erän koosta eikä tarkkaa aikaa siis voida antaa. Lisäksi sinä aikana, kun kerma on säiliöissä, lämpötila pidetään vakaana. Näin ei ole vaaraa siitä, että säiliössäoloaika aiheuttaisi kermaan muutoksia.

Vaiheesta, jossa voi vaivataan massaksi, poistetaan vaatimus määrittää voin kosteuspitoisuus infrapunavaa’alla. Näin ollen myös muita analyysimenetelmiä voidaan käyttää.

Merkinnät

Merkinnät

Poistetaan viittaukset sääntelyneuvoston antamiin lupiin tai sen suorittamaan tarkastukseen, jotta ei rajoitettaisi vapaata liikkuvuutta.

Lisätään eritelmään kuva tuotteen tunnuksesta, vaikka sen ei enää tarvitse olla näkyvillä merkinnässä.

Kansalliset vaatimukset

Kansalliset vaatimukset

Saatetaan ajan tasalle suojattuja alkuperänimityksiä ja suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskeva voimassa oleva lainsäädäntö.

Valvontaelin

Valvontaelin

Valvontaelin on nyt toimivaltaisena viranomaisena Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León.

Muutoksia hakeva ryhmä on suojatun alkuperänimityksen ”Mantequilla de Soria”, tuotantoa ja valmistusta Sorian maakunnassa edustava sääntelyneuvosto, joka katsoo olevansa osapuoli, jonka oikeutettua etua eritelmän muutos koskee.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (3)

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

3

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

”MANTEQUILLA DE SORIA”

”MANTEQUILLA DE SORIA”

EY-nro: ES-PDO-0105-01110 – 19.4.2013

EY-nro: ES-PDO-0105-01110 – 19.4.2013

SMM ( ) SAN ( X )

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Tuotteen nimi

Tuotteen nimi

Mantequilla de Soria

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotetyyppi

Tuotetyyppi

Luokka 1.5 Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Voi, joka on saatu tietyissä Sorian maakunnan kunnissa sijaitsevilla lypsykarjatiloilla pidettävien holstein- ja Sveitsin ruskea -rotujen lehmien tai kyseisten rotujen välisten risteymien maidon rasvasta.

Suojattu nimitys ”Mantequilla de Soria” kattaa kolme perinteisesti valmistettua voilaatua eli luonnonvoin, suolatun voin ja imelän voin.

Eri laatujen fysikaaliset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet ovat seuraavat:

| 1. | Luonnonvoi
  Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet
  —   Rasvapitoisuus: vähintään 82 painoprosenttia
  —   Rasvaton kuiva-aine: enintään 2 painoprosenttia
  —   Kosteus: enintään 16 painoprosenttia

  Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri norsunluunvärisestä oljenkeltaiseen. Heikosta keskivahvaan diasetyylin haju. Maku hyvin kevyesti hapan. Sulaa suussa melko hitaasti. Juoksevuus keskinkertainen. Tuoreen kerman aromi. Jälkimaku ei kovin voimakas. |
| --- | --- |

1.

Luonnonvoi

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

—   Rasvapitoisuus: vähintään 82 painoprosenttia

Rasvapitoisuus

—   Rasvaton kuiva-aine: enintään 2 painoprosenttia

Rasvaton kuiva-aine

—   Kosteus: enintään 16 painoprosenttia

Kosteus

Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri norsunluunvärisestä oljenkeltaiseen. Heikosta keskivahvaan diasetyylin haju. Maku hyvin kevyesti hapan. Sulaa suussa melko hitaasti. Juoksevuus keskinkertainen. Tuoreen kerman aromi. Jälkimaku ei kovin voimakas.

Aistinvaraiset ominaisuudet

| 2. | Suolattu voi
  Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet
  —   Rasvapitoisuus: vähintään 80 painoprosenttia
  —   Rasvaton kuiva-aine: enintään 4 painoprosenttia
  —   Kosteus: enintään 16 painoprosenttia
  —   Suola (natriumkloridi): enintään 2,5 painoprosenttia

  Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri luunvalkoisesta norsunluunväriseen. Leikattaessa hieman rakeinen tuntu. Tuoksu kevyesti kypsytetty kerma. Maku voimakkaan suolainen. Sulaa suussa melko hitaasti. Juoksevuus keskinkertainen. Kerman aromi. Lyhyt jälkimaku. |
| --- | --- |

2.

Suolattu voi

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

—   Rasvapitoisuus: vähintään 80 painoprosenttia

Rasvapitoisuus

—   Rasvaton kuiva-aine: enintään 4 painoprosenttia

Rasvaton kuiva-aine

—   Kosteus: enintään 16 painoprosenttia

Kosteus

—   Suola (natriumkloridi): enintään 2,5 painoprosenttia

Suola (natriumkloridi)

Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri luunvalkoisesta norsunluunväriseen. Leikattaessa hieman rakeinen tuntu. Tuoksu kevyesti kypsytetty kerma. Maku voimakkaan suolainen. Sulaa suussa melko hitaasti. Juoksevuus keskinkertainen. Kerman aromi. Lyhyt jälkimaku.

Aistinvaraiset ominaisuudet

| 3. | Imelä voi
  Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet
  —   Rasvapitoisuus: vähintään 39 painoprosenttia
  —   Rasvaton kuiva-aine: enintään 35 painoprosenttia
  —   Kosteus: enintään 25 painoprosenttia
  —   Sokeri (sakkaroosi): 20–35 painoprosenttia
  —   Lisäaineet: väriaine betakaroteeni ja/tai kokkiniiliuute koristeena.

  Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri luunvalkoinen lukuun ottamatta koristetta, joka on oranssi tai ruusunpunainen. Leikattaessa vaahtomainen (hyvin pieniä tai pieniä ilmakuplia, kuitenkin tiivis); epäsäännöllisiä ja kokonsa puolesta sokerikidettä ja maissinjyviä muistuttavia onkaloita. Diasetyylin haju, jossa häivähdys paahdettua sokeria. Maku voimakkaan makea ja hivenen hapan. Sulaa suussa melko nopeasti tai nopeasti. Juoksevuus keskinkertainen. Aromi hieman kasvikermaa muistuttava. Jälkimaku keskinkertainen tai pitkä. |
| --- | --- |

3.

Imelä voi

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

—   Rasvapitoisuus: vähintään 39 painoprosenttia

Rasvapitoisuus

—   Rasvaton kuiva-aine: enintään 35 painoprosenttia

Rasvaton kuiva-aine

—   Kosteus: enintään 25 painoprosenttia

Kosteus

—   Sokeri (sakkaroosi): 20–35 painoprosenttia

Sokeri (sakkaroosi)

—   Lisäaineet: väriaine betakaroteeni ja/tai kokkiniiliuute koristeena.

Lisäaineet

Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri luunvalkoinen lukuun ottamatta koristetta, joka on oranssi tai ruusunpunainen. Leikattaessa vaahtomainen (hyvin pieniä tai pieniä ilmakuplia, kuitenkin tiivis); epäsäännöllisiä ja kokonsa puolesta sokerikidettä ja maissinjyviä muistuttavia onkaloita. Diasetyylin haju, jossa häivähdys paahdettua sokeria. Maku voimakkaan makea ja hivenen hapan. Sulaa suussa melko nopeasti tai nopeasti. Juoksevuus keskinkertainen. Aromi hieman kasvikermaa muistuttava. Jälkimaku keskinkertainen tai pitkä.

Aistinvaraiset ominaisuudet

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Voin valmistukseen käytettävä maito on peräisin karjatiloilta, jotka sijaitsevat Sorian maakunnassa rajatulla maantieteellisellä alueella. Se käsittää maakunnan korkeimman ja kylmimmän osan, jossa harjoitetaan perinteikästä maidontuotantoa ja jossa laitumet ovat kovia ja kuivia. Alueella on sille ominainen kasvisto, joka antaa maidolle ja edelleen voille erityiset laatuominaisuudet.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Eläinten ruokintaa säätelevät ilmastotekijät ja luonnonvarojen saatavuus, ja se perustuu laidunnukseen siihen soveltuvina aikoina vuodesta ja muilta osin mahdollisimman pitkälti rajatulta alueelta saatavaan ravintoon, kuten säilörehuun, heinään, jauhettuun viljaan ja/tai rehuun.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidon tuotanto sekä voin valmistus tapahtuvat rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Suojattua voita sisältävien pakkausten merkinnöissä, lipukkeissa tai etiketeissä on oltava maininnat ”Denominación de Origen Protegida” ja ”Mantequilla de Soria”.

Kulutukseen tarkoitettu suojattu voi on varustettava vaatimustenmukaisuusmerkinnällä. Se on vastaetiketti, jota on mahdoton väärentää ja käyttää uudelleen ja joka kiinnitetään pakkaukseen ennen sen lähettämistä.

Vastaetiketissä on oltava näkyvillä nimityksen tunnus sekä jäljittämisen mahdollistava aakkosnumeerinen tunnus, joka ilmoitetaan luonnonvoilla kullanvärisellä nauhalla, imelällä voilla ruusunpunaisella nauhalla ja suolatulla voilla sinisellä nauhalla.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maidontuotantoon ja Mantequilla de Soria -voin valmistukseen käytettävä alue käsittää seuraavat 169 Sorian maakuntaan kuuluvaa kuntaa:

Abejar; Adradas; Ágreda; Alconaba; Alcubilla de Avellaneda; Aldealafuente; Aldealices; Aldealpozo; Aldealseñor; Aldehuela de Periáñez; Aldehuelas, Las; Alentisque; Aliud; Almajano; Almaluez; Almarza; Almazán; Almazul; Almenar de Soria; Arancón; Arcos de Jalón; Arévalo de la Sierra; Ausejo de la Sierra; Barca; Bayubas de Abajo; Bayubas de Arriba; Beratón; Berlanga de Duero; Blacos; Bliecos; Borjabad; Borobia; Buberos; Buitrago; Burgo de Osma-Ciudad de Osma; Cabrejas del Campo; Cabrejas del Pinar; Calatañazor; Caltojar; Candilichera; Cañamaque; Carabantes; Carrascosa de Abajo; Carrascosa de la Sierra; Casarejos; Castilfrío de la Sierra; Castillejo de Robledo; Castilruiz; Centenera de Andaluz; Cerbón; Cidones; Cigudosa; Cihuela; Ciria; Cirujales del Río; Coscurita; Covaleda; Cubilla; Cubo de la Solana; Cueva de Ágreda; Dévanos; Deza; Duruelo de la Sierra; Escobosa de Almazán; Espeja de San Marcelino; Espejón; Estepa de San Juan; Frechilla de Almazán; Fresno de Caracena; Fuentearmegil; Fuentecambrón; Fuentecantos; Fuentelmonge; Fuentelsaz de Soria; Fuentepinilla; Fuentes de Magaña; Fuentestrún; Garray; Golmayo; Gómara; Gormaz; Herrera de Soria; Hinojosa del Campo; Langa de Duero; Losilla, La; Magaña; Maján; Matalebreras; Matamala de Almazán; Medinaceli; Miño de San Esteban; Molinos de Duero; Momblona; Monteagudo de las Vicarías; Montenegro de Cameros; Morón de Almazán; Muriel de la Fuente; Muriel Viejo; Nafría de Ucero; Narros; Navaleno; Nepas; Nolay; Noviercas; Ólvega; Oncala; Pinilla del Campo; Portillo de Soria; Póveda de Soria, La; Pozalmuro; Quintana Redonda; Quintanas de Gormaz; Quiñoneria, La; Rábanos, Los; Rebollar; Recuerda; Renieblas; Reznos; Rioseco de Soria; Rollamienta; Royo, El; Salduero; San Esteban de Gormaz; San Felices; San Leonardo de Yagüe; San Pedro Manrique; Santa Cruz de Yanguas; Santa María de Huerta; Santa María de las Hoyas; Serón de Nájima; Soliedra; Soria; Sotillo del Rincón; Suellacabras; Tajahuerce; Tajueco; Talveila; Tardelcuende; Taroda; Tejado; Torlengua; Torreblacos; Torrubia de Soria; Trévago; Ucero; Vadillo; Valdeavellano de Tera; Valdegeña; Valdelagua del Cerro; Valdemaluque; Valdenebro; Valdeprado; Valderrodilla; Valtajeros; Velamazán; Velilla de La Sierra; Velilla de los Ajos; Viana de Duero; Villaciervos; Villanueva de Gormaz; Villar del Ala; Villar del Campo; Villar del Río; Villares de Soria, Los; Villaseca de Arciel; Vinuesa; Vizmanos; Vozmediano; Yanguas.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Mantequilla de Soria -voin ominaisuudet perustuvat sen valmistukseen maidosta, jota tuottavat lehmät käyttävät ravinnokseen erityisissä ilmasto- ja korkeusoloissa tuotettua rehua.

Sorian maakunta sijaitsee keskimäärin 1 026 metrin korkeudella merenpinnasta. Se on yksi korkeimmalla sijaitsevista ja epätasaisimmista maakunnista ylätasangolla, ja ilmasto-olot ovat siellä hyvin ankarat.

Maakuntaan kuuluu hyvin korkealla, yli 1 500 metrissä, sijaitsevia alueita, joilla laiduntaminen on mahdollista vain kesäkuukausina. Välivyöhykkeellä eli 1 000–1 500 metrin korkeudella olevilla alueilla on runsaasti metsää mutta myös laitumia, joita voidaan käyttää keväästä syksyyn. Siirtymävyöhyke 900–1 000 metrin korkeudessa soveltuu huonosti maanviljelyyn, ja sitä käytetään laiduntamiseen lähes koko vuosi. Alle 900 metrin korkeudella sijaitsevilla alueilla harjoitetaan pääasiassa kasvintuotantoa. Ilman kastelua viljellään eniten vilja- ja rehukasveja, ja keinokastelualueilla maakunnan eteläosan alavimmissa laaksoissa viljellään maissia. Rajattuun alueeseen eivät kuulu maakunnan eteläosassa sijaitsevat lämpimämmät alueet, jotka eivät sijaitse yhtä korkealla ja joilla kyseistä tuotantoa ja valmistusta ei ole perinteisesti harjoitettu.

Vapaasti laiduntava nautakarja on tyypillinen näky Soriassa.

Kovien, kuivien ja kasvistoltaan erityisten laidunten koostumus vaikuttaa maidon ja edelleen voin laatuun.

Sekä voin perinteisessä käsityönä tapahtuvassa valmistuksessa käytetyssä puukirnussa (manzadero) että nykyään käytetyssä jaksoittain käyvässä meijerikirnussa kerman rasvapalloset yhdistetään. Puukirnussa tämä tehdään männän iskua muistuttavin manuaalisin iskuin, joita jatketaan, kunnes rasvapalloset ovat yhdistyneet, ja meijerikirnussa luodaan sama vaikutus kirnun liikkeen synnyttämän paineen avulla.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Kyseisen voin valmistukselle on ominaista, että hapatteena käytettäviä maitohappobakteereja ei lisätä kypsytysvaiheen alussa vaan vasta 3–4 tunnin kuluttua siitä. Näin pyritään saamaan aikaan parempi lopputuote ja antamaan sille erityinen vivahde.

Imelän voin valmistuksessa käytettävä siirappi tehdään vanhojen reseptien mukaan, ja tuotteen tarjontamuoto on sama kuin jo kauan sitten.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Mantequilla de Soria -voin historiasta todistavat lukuisat historialliset viittaukset. Arvosteluja, uutisia, tietoja ym. on löydettävissä vuodesta 1845 meidän päiviimme asti, ja niiden perusteella voidaan todeta, että mainitulla voilla on kiistaton ja rikas perinne ja historia ja että tästä syystä kyseinen maantieteellinen nimitys on riittävän yleinen ja tunnettu.

Kun otetaan huomioon, että kyseinen alue on hyvin harvaan asuttua eikä maantieteellisellä nimityksellä ole juurikaan medianäkyvyyttä, tämä maine voi perustua vain maidon ja valmistusprosessin erityispiirteisiin, joiden vaikutuksesta tuloksena on kuluttajien suuresti arvostama voi.

Alueen pinnanmuotojen määräämät äärimmäiset ilmasto-olot säätelevät karjan ruokinnassa käytetyn rehun perustana olevien laidunten ja viljelysten tyypin ja koostumuksen. Tämä ravinto säätelee maidon rasvan rasvahappokoostumusta ja erityisiä laatuominaisuuksia, jotka siirtyvät voihin.

Myös alueen perinteet, kuten puukirnun ja jaksoittain käyvän meijerikirnun käyttö, vaikuttavat siihen, että tuote valmistetaan erityisellä tavalla, millä myös on vaikutuksensa sen laatuominaisuuksiin.

Kyseisen alueen perinne on myös imelän voin valmistus luonnonvoista konditorioissa.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (4))

4

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(1)  EUVL L 343,14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

---

| 20.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/24

---

Komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklan mukaisesti komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 rekisteröidyn alkuperänimityksen tai maantieteellisen merkinnän yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen

(2014/C 188/08)

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (1)

”PROSCIUTTO DI SAN DANIELE”

EY-N:o: IT-PDO-0117-01149 – 19.8.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi

”Prosciutto di San Daniele”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.2
  Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Prosciutto di San Daniele erottuu kitaraa muistuttavan ulkomuotonsa perusteella (distaalinen osa eli sorkka mukaan luettuna). Kokonaisen luullisen Prosciutto di San Daniele -kinkun paino on tavallisesti 8–10 kilogrammaa eikä missään tapauksessa alle 7,5 kilogrammaa. Liha on tiivistä, pehmeää ja joustavaa, rasva on täysin valkoista, ja sen osuus on täsmälleen sopiva suhteessa vaaleanpunaiseen tai punaiseen vähärasvaiseen osaan, jossa esiintyy hieman rasvajuovia. Maku on hienostuneen mieto ja jälkimaku voimakkaampi. Tuotteelle tunnusomainen tuoksuva aromi kehittyy kypsytysajan myötä.

Prosciutto di San Daniele -kinkun kemialliset muuttujat:

| — | kosteus vähintään 57 prosenttia ja enintään 63 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kosteus vähintään 57 prosenttia ja enintään 63 prosenttia,

| — | prosentteina ilmaistujen natriumkloridipitoisuuden ja kosteuden välinen suhde vähintään 7,8 ja enintään 11,2, |
| --- | --- |

—

prosentteina ilmaistujen natriumkloridipitoisuuden ja kosteuden välinen suhde vähintään 7,8 ja enintään 11,2,

| — | prosentteina ilmaistujen kosteuden ja kokonaisproteiinipitoisuuden välinen suhde vähintään 1,9 ja enintään 2,5, |
| --- | --- |

—

prosentteina ilmaistujen kosteuden ja kokonaisproteiinipitoisuuden välinen suhde vähintään 1,9 ja enintään 2,5,

| — | proteiinin hajoamisindeksi (trikloorietikkahappoon liukenevien typpifraktioiden prosenttiosuus kokonaistyppipitoisuudesta) enintään 31. |
| --- | --- |

—

proteiinin hajoamisindeksi (trikloorietikkahappoon liukenevien typpifraktioiden prosenttiosuus kokonaistyppipitoisuudesta) enintään 31.

Edellä mainitut kemialliset muuttujat lasketaan sadasosan tarkkuudella reisilihaksesta, ja ne mitataan ennen hyväksymismerkinnän tekemistä.

Prosciutto di San Daniele voidaan saattaa kulutukseen myös luuttomaksi leikattuna, eri muotoisina ja kokoisina paloina tai viipaloituna. Kaikissa tuotetyypeissä on oltava hyväksymismerkintä.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Elävät eläimet

Prosciutto di San Daniele -kinkun tuotantoon hyväksytään:

Puhdasrotuiset perinteisiin rotuihin Large White ja Landrace kuuluvat siat tai niistä jalostetut siat, jotka on merkitty Italian kantakirjaan.

| — | Lisäksi hyväksytään Duroc-rodusta jalostetut siat, jotka on merkitty Italian kantakirjaan. |
| --- | --- |

—

Lisäksi hyväksytään Duroc-rodusta jalostetut siat, jotka on merkitty Italian kantakirjaan.

| — | Myös muihin rotuihin kuuluvat risteytetyt siat sallitaan, mikäli ne ovat peräisin valinta- tai risteytysohjelmista, joiden tarkoitus ei ole ristiriidassa Italian kantakirjajärjestelmän painavien sikojen tuotantoon liittyvien tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Myös muihin rotuihin kuuluvat risteytetyt siat sallitaan, mikäli ne ovat peräisin valinta- tai risteytysohjelmista, joiden tarkoitus ei ole ristiriidassa Italian kantakirjajärjestelmän painavien sikojen tuotantoon liittyvien tavoitteiden kanssa.

| — | On kuitenkin perinteisesti kiellettyä käyttää eläimiä, jotka ovat antiteettisten piirteiden – erityisesti sikojen stressialttiuden – kantajia. |
| --- | --- |

—

On kuitenkin perinteisesti kiellettyä käyttää eläimiä, jotka ovat antiteettisten piirteiden – erityisesti sikojen stressialttiuden – kantajia.

| — | Tuotantoon ei kuitenkaan hyväksytä rotuihin Landrace Belga, Hampshire, Pietrain, Duroc ja Spotted Poland kuuluvia puhdasrotuisia sikoja. |
| --- | --- |

—

Tuotantoon ei kuitenkaan hyväksytä rotuihin Landrace Belga, Hampshire, Pietrain, Duroc ja Spotted Poland kuuluvia puhdasrotuisia sikoja.

| — | Karjujen ja emakoiden käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

—

Karjujen ja emakoiden käyttö on kielletty.

| — | Käytetyn geneettisen tyypin on oltava sellainen, että eläimet saavuttavat suuren painon tehokkaasti, mutta kuitenkin niin, että keskimääräinen paino (elopaino) erää kohti on noin 160 kg ± 10 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Käytetyn geneettisen tyypin on oltava sellainen, että eläimet saavuttavat suuren painon tehokkaasti, mutta kuitenkin niin, että keskimääräinen paino (elopaino) erää kohti on noin 160 kg ± 10 prosenttia.

Tuoreet kinkut

Prosciutto di San Daniele -kinkun valmistukseen käytettävät tuoreet siankinkut ovat peräisin EU:n sianruhojen luokitusasteikon luokkiin U, R tai O kuuluvista painavista sioista, ja niiden painon on oltava vähintään 11 kilogrammaa.

Tuoreen viimeistellyn kinkun ulkoisen rasvan paksuuden reisiluuhun nähden kohtisuoraan mitattuna kinkun ja vastaavan ulkopinnan ollessa asetettuna vaakasuoraan asentoon on oltava kinkun koosta riippuen vähintään 15 mm, kamara mukaan luettuna.

Valmistukseen ei saa käyttää sellaisista sioista saatuja kinkkuja, jotka kärsivät selvistä lihassairauksista (PSE, DFD) tai joissa on merkkejä teurastusta edeltäneistä ilmeisistä tulehduksista ja traumoista.

Alle 24 tuntia tai yli 120 tuntia sitten teurastetuista sioista saatujen kinkkujen tai jäädytettyjen kinkkujen käyttöä jalostukseen ei sallita.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehun käyttöön ja rehuannoksen koostumukseen on sovellettava asiaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Rehu annetaan mieluiten nestemuodossa (liemi tai mäski) ja perinteisesti heraan sekoitettuna.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Prosciutto di San Daniele -kinkun tuotantovaiheiden tuoreiden kinkkujen leikkaamisesta kypsytysvaiheen päättymiseen asti on tapahduttava Udinen maakunnassa sijaitsevan San Daniele del Friulin kunnan alueella.

3.6   Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipaloitu tuote voidaan pakata yksinomaan Prosciutto di San Daniele -kinkun maantieteellisellä tuotantoalueella.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Prosciutto di San Daniele -kinkun tunnistamiseksi sille on vahvistettu erityisvaatimukset, joita sovelletaan sekä tuotantoon (raaka-aine) ja tuotteen viimeistelyyn että kaupan pitämiseen.

Tuotantovaiheessa Prosciutto di San Daniele -kinkun merkitseminen käsittää seuraavat vaiheet:

| — | kasvattajan leima(t), |
| --- | --- |

—

kasvattajan leima(t),

| — | teurastajan tuoreeseen kinkkuun merkitsemä teurastamon tunnistamisleima, |
| --- | --- |

—

teurastajan tuoreeseen kinkkuun merkitsemä teurastamon tunnistamisleima,

| — | tuottajan tuoreeseen kinkkuun kiinnittämä sinetti, |
| --- | --- |

—

tuottajan tuoreeseen kinkkuun kiinnittämä sinetti,

| — | valvontaelimen vastuulla ja läsnä ollessa kinkun kamaraan polttoleimaamalla tehty varmennusmerkki. |
| --- | --- |

—

valvontaelimen vastuulla ja läsnä ollessa kinkun kamaraan polttoleimaamalla tehty varmennusmerkki.

Kokonaisen luullisen Prosciutto di San Daniele -kinkun päällysmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavat pakolliset tiedot:

| — | ”Prosciutto di San Daniele” ja sen jäljessä teksti ”denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys), |
| --- | --- |

—

”Prosciutto di San Daniele” ja sen jäljessä teksti ”denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys),

| — | tuotantolaitoksen päätoimipaikka. |
| --- | --- |

—

tuotantolaitoksen päätoimipaikka.

Luuttomaksi leikatun kokonaisen tai viipaloidun Prosciutto di San Daniele -kinkun päällysmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavat pakolliset tiedot:

| — | ”Prosciutto di San Daniele” ja sen jäljessä teksti ”denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys), |
| --- | --- |

—

”Prosciutto di San Daniele” ja sen jäljessä teksti ”denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys),

| — | pakkauslaitoksen päätoimipaikka, |
| --- | --- |

—

pakkauslaitoksen päätoimipaikka,

| — | tuotantopäivä (jalostuksen alkamisajankohta) aina silloin, kun sinetti ei ole näkyvillä. |
| --- | --- |

—

tuotantopäivä (jalostuksen alkamisajankohta) aina silloin, kun sinetti ei ole näkyvillä.

Viipaloidun Prosciutto di San Daniele -kinkun pakkauksissa on oltava graafinen tunnistemerkki ja pakkaajan tunnistenumero.

Edellä tarkoitettu tunnistemerkki on samanlainen kuin kinkun kamaraan polttoleimattu merkki, jonka malli on esitetty jäljempänä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Prosciutto di San Daniele -kinkun valmistuksen on tapahduttava Udinen maakunnassa sijaitsevan San Daniele del Friulin kunnan alueella.

Sen tuotantoon tarkoitetut siat kasvatetaan ja teurastetaan maantieteellisellä alueella, joka käsittää seuraavat alueet: Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Lombardia, Piemonte, Emilia Romagna, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo ja Lazio.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Prosciutto di San Daniele -kinkun maantieteellinen tuotantoalue sijaitsee Friulin keskiosassa Tagliamento-joen varrella sijaitsevassa San Daniele del Friulin kunnassa; joen takana kohoavat Karnisten Alppien ensimmäiset rinteet.

Alueen pinnanmuodostuksesta johtuen maaperä koostuu tyypillisesti sorasta ja moreenista, ja se on erittäin hygroskooppista, joten se imee jatkuvasti kosteutta.

Tämä ilmiö on suorassa vuorovaikutuksessa Adrianmereltä Tagliamento-joen uomaa pitkin nousevien lämpimien tuulten kanssa, jotka jäähtyvät asteittain kohdatessaan Alpeilta joen yläjuoksua pitkin laskeutuvat viileämmät ilmavirtaukset Ferro del Tarvisanon kanavan kohdalla. Tuloksena on pysyvä mikroilmasto, jonka ominaispiirteitä ovat alueella jatkuvasti mietoina puhaltavat tuulet; yhdessä maaperän luonteesta johtuvan maankuivatusjärjestelmän kanssa ne takaavat sopivan kuivat ympäristöolosuhteet kinkun ihanteelliselle raakakypsytykselle. Ei olekaan sattumaa, että tällaisessa mikroilmastossa Prosciutto di San Danielen tuotanto on keskittynyt aikojen kuluessa yksinomaan samannimisen kunnan alueelle, jolla on samalla kehittynyt perinteisillä sikatalousalueilla sijaitsevilta tiloilta peräisin olevien kinkkujen jalostukseen liittyvää erityisosaamista. Yksi näiden erikoistuneiden toimijoiden toteuttamista tärkeimmistä toimenpiteistä on kinkkujen puhtaaksi leikkaaminen. Siinä tuoreista kinkuista poistetaan ylimääräinen rasva ja lihaskudos, ja puhdistamisen ja sitä seuraavan puristamisen seurauksena kinkku saa sille ominaisen kitaran muodon. Puhtaiksi leikattujen kinkkujen suolauksen jälkeen tapahtuva puristaminen lisää myös lihan raakakypsymistä edistävää osmoottista vaikutusta.

5.2   Tuotteen erityisyys

Prosciutto di San Daniele -kinkun erityispiirre on se, että siihen on jätetty kinkun distaalinen osa eli sorkka, joka yleensä on poistettu useimmista markkinoilla olevista kinkuista. Koska sorkkaa ei poisteta jalostusvaiheen aikana, kuluttajat tunnistavat Prosciutto di San Daniele -kinkun välittömästi. Myös Prosciutto di San Daniele ‐kinkun erityinen kitaran muoto, hienostuneen mieto maku ja tuoksuva aromi ovat erityispiirteitä, jotka liittyvät jalostusprosessin eri vaiheisiin, kuten kinkun puhtaaksi leikkaamiseen ja puristamiseen, jalostuksen alkuvaiheessa lisätyn pelkän merisuolan käyttöön sekä lihan luonnollisesti tapahtuvaan pitkään raakakypsytykseen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Prosciutto di San Daniele on peräisin San Daniele del Friulin maantieteelliseltä alueelta, ja sen erityispiirteet liittyvät ennen muuta maantieteelliseen tuotantoalueeseen ja sen ympäristö- ja inhimillisiin tekijöihin.

Maantieteellisen tuotantoalueen pinnanmuodostuksesta ja maaperästä johtuva erityinen mikroilmasto saa aikaan ympäristön tavallisesti alhaisen kosteuspitoisuuden ja ihanteelliset ilmanvaihtumisolosuhteet Prosciutto di San Daniele -kinkun raakakypsytykselle ja sen maun ja aromin kehittymiselle.

Tärkeä tekijä on myös kypsyttäjien kokemus; runsain ikkunoin varustetuissa kypsytystiloissa kinkut asetetaan poikkisuuntaan sisääntulevaan ilmavirtaan nähden, jolloin Prosciutto di San Daniele kypsyy asteittain ja sille ominainen aromi kehittyy.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (2) 5 artiklan 7 kohta)

Eritelmän teksti on saatavissa internetosoitteessa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3339

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (oikealla ylhäällä) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(2)  Katso alaviite 1.

---