# Az Európai Unió L 181/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. június 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 181

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. június 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről | 48 |
| | * | A Bizottság 641/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 16.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról | 74 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról

1

*

A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről

48

*

A Bizottság 641/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 16.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról

74

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/1

---

A BIZOTTSÁG 639/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. március 11.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

Tekintettel a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére, 8. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (5) bekezdésére, 35. cikke (1), (2) és (3) bekezdésére, 36. cikke (6) bekezdésére, 39. cikke (3) bekezdésére, 43. cikke (12) bekezdésére, 44. cikke (5) bekezdésére, 45. cikke (5) és (6) bekezdésére, 46. cikke (9) bekezdésére, 50. cikke (11) bekezdésére, 52. cikke (9) bekezdésére, 57. cikke (3) bekezdésére, 58. cikke (5) bekezdésére, 59. cikke (3) bekezdésére, valamint 67. cikke (1) és (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a 73/2009/EK tanácsi rendeletet (2). Az 1307/2013/EU rendelet egy a mezőgazdasági termelők részére nyújtott alaptámogatást és további támogatási rendszereket magában foglaló, a közvetlen támogatás új rendszerét tartalmazó új jogi keretrendszert határoz meg. Felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási aktusokat fogadjon el. Annak érdekében, hogy a rendszerek az új jogi keretben zökkenőmentesen működjenek, bizonyos szabályokat kell elfogadni a szóban forgó jogi aktusok útján. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében e szabályoknak egyszerűeknek és könnyen ellenőrizhetőeknek kell lenniük. Ezek az aktusok az 1120/2009/EK (3) és az 1121/2009/EK (4) bizottsági rendeletben meghatározott szabályok helyébe lépnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a 73/2009/EK tanácsi rendeletet (2). Az 1307/2013/EU rendelet egy a mezőgazdasági termelők részére nyújtott alaptámogatást és további támogatási rendszereket magában foglaló, a közvetlen támogatás új rendszerét tartalmazó új jogi keretrendszert határoz meg. Felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási aktusokat fogadjon el. Annak érdekében, hogy a rendszerek az új jogi keretben zökkenőmentesen működjenek, bizonyos szabályokat kell elfogadni a szóban forgó jogi aktusok útján. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében e szabályoknak egyszerűeknek és könnyen ellenőrizhetőeknek kell lenniük. Ezek az aktusok az 1120/2009/EK (3) és az 1121/2009/EK (4) bizottsági rendeletben meghatározott szabályok helyébe lépnek.

| (2) | Bizonyos általános rendelkezésekkel, az alaptámogatási rendszerrel, az egységes területalapú támogatási rendszerrel, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatással, a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatással, a termeléstől függő önkéntes támogatással, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással kapcsolatosan, valamint az egyes támogatási rendszerek tekintetében szükséges értesítésekkel összefüggésben szükség van a keretrendszer e rendelet révén történő kiegészítésére. |
| --- | --- |

(2)

Bizonyos általános rendelkezésekkel, az alaptámogatási rendszerrel, az egységes területalapú támogatási rendszerrel, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatással, a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatással, a termeléstől függő önkéntes támogatással, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással kapcsolatosan, valamint az egyes támogatási rendszerek tekintetében szükséges értesítésekkel összefüggésben szükség van a keretrendszer e rendelet révén történő kiegészítésére.

| (3) | Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kiigazítása megfelelő módon, a pénzügyi fegyelemre tekintettel történjen, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti csökkentések kiszámításánál alkalmazott sorrendre vonatkozóan általános szabályokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kiigazítása megfelelő módon, a pénzügyi fegyelemre tekintettel történjen, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti csökkentések kiszámításánál alkalmazott sorrendre vonatkozóan általános szabályokat kell meghatározni.

| (4) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban (6) indokolt annak tisztázása, hogy a tagállamok – amikor az uniós jogszabályok végrehajtása érdekében intézkedéseket fogadnak el – mérlegelési jogkörüket bizonyos alapelveknek megfelelően kötelesek gyakorolni, különös tekintettel a megkülönböztetésmentesség alapelvére. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban (6) indokolt annak tisztázása, hogy a tagállamok – amikor az uniós jogszabályok végrehajtása érdekében intézkedéseket fogadnak el – mérlegelési jogkörüket bizonyos alapelveknek megfelelően kötelesek gyakorolni, különös tekintettel a megkülönböztetésmentesség alapelvére.

| (5) | A termeléstől függő támogatástól eltérő támogatások esetében tiszteletben kell tartani a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója keretében elfogadott mezőgazdasági megállapodás (7)„zöld doboza” szerinti, a termelés mennyiségétől és értékétől nem függő támogatásokra vonatkozó előírásokat, a termeléstől függő támogatások esetében pedig tiszteletben kell tartani az említett megállapodás „kék doboza” szerinti előírásokat. |
| --- | --- |

(5)

A termeléstől függő támogatástól eltérő támogatások esetében tiszteletben kell tartani a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója keretében elfogadott mezőgazdasági megállapodás (7)„zöld doboza” szerinti, a termelés mennyiségétől és értékétől nem függő támogatásokra vonatkozó előírásokat, a termeléstől függő támogatások esetében pedig tiszteletben kell tartani az említett megállapodás „kék doboza” szerinti előírásokat.

| (6) | Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a „mezőgazdasági tevékenység” nem követeli meg mezőgazdasági termékek előállítását, tenyésztését vagy termesztését. E helyett a mezőgazdasági termelők olyan állapotban tarthatják a mezőgazdasági területet, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre, vagy a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken minimumtevékenységeket végezhetnek. Tekintve, hogy e két utóbbi tevékenység a mezőgazdasági termelő részéről bizonyos tevékenységet igényel, szükség van egy olyan uniós keretrendszer létrehozására, amelyen belül a tagállamok további kritériumokat határoznak meg e tevékenységekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a „mezőgazdasági tevékenység” nem követeli meg mezőgazdasági termékek előállítását, tenyésztését vagy termesztését. E helyett a mezőgazdasági termelők olyan állapotban tarthatják a mezőgazdasági területet, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre, vagy a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken minimumtevékenységeket végezhetnek. Tekintve, hogy e két utóbbi tevékenység a mezőgazdasági termelő részéről bizonyos tevékenységet igényel, szükség van egy olyan uniós keretrendszer létrehozására, amelyen belül a tagállamok további kritériumokat határoznak meg e tevékenységekre vonatkozóan.

| (7) | Környezetvédelmi okokból az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjában szereplő „állandó gyepterület” fogalommeghatározás magában foglal nem lágyszárú fajokat is, például a legeltetésre alkalmas cserjéket és/vagy fákat, feltéve, hogy a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyban maradnak az adott földterületen. Ezért szükség van egy olyan kritérium meghatározására, amely előírja, hogy a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények mely esetekben maradnak túlsúlyban. |
| --- | --- |

(7)

Környezetvédelmi okokból az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjában szereplő „állandó gyepterület” fogalommeghatározás magában foglal nem lágyszárú fajokat is, például a legeltetésre alkalmas cserjéket és/vagy fákat, feltéve, hogy a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyban maradnak az adott földterületen. Ezért szükség van egy olyan kritérium meghatározására, amely előírja, hogy a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények mely esetekben maradnak túlsúlyban.

| (8) | Az „állandó gyepterület” fogalommeghatározás lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy állandó gyepterületnek tekintsenek olyan földterületet, amely alkalmas a legeltetésre és amely a bevett helyi gyakorlatok részét képezi ott, ahol a legelőterületeken a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények hagyományosan nincsenek túlnyomó többségben. E célból szükség van olyan kritériumok megállapítására, amelyek alapján meghatározhatók e bevett helyi gyakorlatok. |
| --- | --- |

(8)

Az „állandó gyepterület” fogalommeghatározás lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy állandó gyepterületnek tekintsenek olyan földterületet, amely alkalmas a legeltetésre és amely a bevett helyi gyakorlatok részét képezi ott, ahol a legelőterületeken a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények hagyományosan nincsenek túlnyomó többségben. E célból szükség van olyan kritériumok megállapítására, amelyek alapján meghatározhatók e bevett helyi gyakorlatok.

| (9) | Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdések második albekezdésének megfelelően a tagállamok állandó gyepterületként vehetik figyelembe az olyan földterületet, amely alkalmas a legeltetésre és amely a bevett helyi gyakorlatok részét képezi ott, ahol a legelőterületeken a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények hagyományosan nincsenek túlnyomó többségben. Az ilyen állandó gyepterület az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének megfelelően csökkentési együttható hatálya alá eshet. E rendelkezés arányos alkalmazásának biztosítása érdekében indokolt lehetővé tenni a területek különböző kategóriáinak megkülönböztetését abból a célból, hogy e kategóriák szerint különböző csökkentési együtthatók legyenek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(9)

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdések második albekezdésének megfelelően a tagállamok állandó gyepterületként vehetik figyelembe az olyan földterületet, amely alkalmas a legeltetésre és amely a bevett helyi gyakorlatok részét képezi ott, ahol a legelőterületeken a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények hagyományosan nincsenek túlnyomó többségben. Az ilyen állandó gyepterület az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének megfelelően csökkentési együttható hatálya alá eshet. E rendelkezés arányos alkalmazásának biztosítása érdekében indokolt lehetővé tenni a területek különböző kategóriáinak megkülönböztetését abból a célból, hogy e kategóriák szerint különböző csökkentési együtthatók legyenek alkalmazhatók.

| (10) | Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy nem nyújthatók közvetlen támogatások olyan természetes vagy jogi személyek részére, illetve természetes vagy jogi személyek azon csoportjai részére, akiknek/amelyeknek mezőgazdasági területei főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területeket jelentenek, és akik e területeken nem végeznek a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységet. E célból szükség van annak meghatározására, hogy e területek mikor tekintendők a mezőgazdasági termelő mezőgazdasági földterületének fő részeként, valamint tisztázni szükséges e rendelkezés alkalmazási körét. |
| --- | --- |

(10)

Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy nem nyújthatók közvetlen támogatások olyan természetes vagy jogi személyek részére, illetve természetes vagy jogi személyek azon csoportjai részére, akiknek/amelyeknek mezőgazdasági területei főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területeket jelentenek, és akik e területeken nem végeznek a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységet. E célból szükség van annak meghatározására, hogy e területek mikor tekintendők a mezőgazdasági termelő mezőgazdasági földterületének fő részeként, valamint tisztázni szükséges e rendelkezés alkalmazási körét.

| (11) | Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően az úgynevezett negatív lista hatálya alá eső személyek aktív mezőgazdasági termelőnek tekintendők, ha képesek igazolni, hogy megfelelnek a rendelkezésben felsorolt kritériumok valamelyikének. E kritériumok egyike annak bizonyításából áll, hogy a közvetlen támogatások éves összege a nem mezőgazdasági tevékenységből származó teljes bevétel legkevesebb 5 %-át teszi ki. Ennek megfelelően szükség van olyan rendelkezések meghatározására, amelyek meghatározzák, hogy a bevételek mezőgazdasági vagy nem mezőgazdasági tevékenységből származnak-e. |
| --- | --- |

(11)

Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően az úgynevezett negatív lista hatálya alá eső személyek aktív mezőgazdasági termelőnek tekintendők, ha képesek igazolni, hogy megfelelnek a rendelkezésben felsorolt kritériumok valamelyikének. E kritériumok egyike annak bizonyításából áll, hogy a közvetlen támogatások éves összege a nem mezőgazdasági tevékenységből származó teljes bevétel legkevesebb 5 %-át teszi ki. Ennek megfelelően szükség van olyan rendelkezések meghatározására, amelyek meghatározzák, hogy a bevételek mezőgazdasági vagy nem mezőgazdasági tevékenységből származnak-e.

| (12) | Szükséges továbbá annak szabályozása, hogy miként határozható meg a közvetlen támogatások éves összege az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdésének, valamint 9. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, amely bizonyos mezőgazdasági termelőket mentesít a rendelet 9. cikke (2) és (3) bekezdésének alkalmazása alól. Annak érdekében, hogy Bulgáriában, Horvátországban és Romániában, ahol a közvetlen támogatások fokozatosan kerülnek bevezetésre, a mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, e tagállamokban a közvetlen támogatások éves összegének a fokozatos bevezetési folyamat végén nyújtott végleges összegen kell alapulnia. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges továbbá annak szabályozása, hogy miként határozható meg a közvetlen támogatások éves összege az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdésének, valamint 9. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, amely bizonyos mezőgazdasági termelőket mentesít a rendelet 9. cikke (2) és (3) bekezdésének alkalmazása alól. Annak érdekében, hogy Bulgáriában, Horvátországban és Romániában, ahol a közvetlen támogatások fokozatosan kerülnek bevezetésre, a mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, e tagállamokban a közvetlen támogatások éves összegének a fokozatos bevezetési folyamat végén nyújtott végleges összegen kell alapulnia.

| (13) | Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a mezőgazdasági termelők kizárhatók a támogatásból, ha mezőgazdasági tevékenységük nem jelentéktős, vagy ha fő üzleti tevékenységük, illetve vállalatuk célja nem mezőgazdasági tevékenység gyakorlása. E tekintetben bizonyos kritériumok meghatározására van szükség, miközben meg kell adni a tagállamok számára a lehetőséget arra, hogy alternatív kritériumokat állapítsanak meg a csupán marginális jelentőségű mezőgazdasági tevékenységek céljából. |
| --- | --- |

(13)

Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a mezőgazdasági termelők kizárhatók a támogatásból, ha mezőgazdasági tevékenységük nem jelentéktős, vagy ha fő üzleti tevékenységük, illetve vállalatuk célja nem mezőgazdasági tevékenység gyakorlása. E tekintetben bizonyos kritériumok meghatározására van szükség, miközben meg kell adni a tagállamok számára a lehetőséget arra, hogy alternatív kritériumokat állapítsanak meg a csupán marginális jelentőségű mezőgazdasági tevékenységek céljából.

| (14) | Az 1307/2013/EU rendelet számos lehetőséget biztosít a támogatási jogosultságok mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására. A jogbiztonság érdekében elő kell írni, hogy tényleges vagy várható öröklés, visszavonható várható öröklés vagy mezőgazdasági üzemek egyesülése vagy szétválása esetén a kiosztott támogatási jogosultságok száma és értéke ugyanolyan feltételekkel kerüljön megállapításra, mint amelyek az üzemet eredetileg irányító mezőgazdasági termelőre vonatkoztak volna. Szükséges továbbá meghatározni arra vonatkozó szabályokat, hogy miként kell meghatározni az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (4) vagy (5) bekezdését alkalmazó tagállamban található, szétválás folytán létrejött mezőgazdasági üzemek támogatási jogosultságainak a számát. A mezőgazdasági termelők jogos elvárásai miatt a mezőgazdasági termelő jogállásának változásai nem lehetnek hatással a mezőgazdasági termelőnek kiosztható támogatási jogosultságok számára vagy értékére, amennyiben az adott mezőgazdasági termelő az irányítás, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében továbbra is ellenőrzést gyakorol a mezőgazdasági üzem felett. |
| --- | --- |

(14)

Az 1307/2013/EU rendelet számos lehetőséget biztosít a támogatási jogosultságok mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására. A jogbiztonság érdekében elő kell írni, hogy tényleges vagy várható öröklés, visszavonható várható öröklés vagy mezőgazdasági üzemek egyesülése vagy szétválása esetén a kiosztott támogatási jogosultságok száma és értéke ugyanolyan feltételekkel kerüljön megállapításra, mint amelyek az üzemet eredetileg irányító mezőgazdasági termelőre vonatkoztak volna. Szükséges továbbá meghatározni arra vonatkozó szabályokat, hogy miként kell meghatározni az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (4) vagy (5) bekezdését alkalmazó tagállamban található, szétválás folytán létrejött mezőgazdasági üzemek támogatási jogosultságainak a számát. A mezőgazdasági termelők jogos elvárásai miatt a mezőgazdasági termelő jogállásának változásai nem lehetnek hatással a mezőgazdasági termelőnek kiosztható támogatási jogosultságok számára vagy értékére, amennyiben az adott mezőgazdasági termelő az irányítás, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében továbbra is ellenőrzést gyakorol a mezőgazdasági üzem felett.

| (15) | A jogbiztonság és a támogatási jogosultságok megfelelő kezelése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy csak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározott támogatható hektárokat kell figyelembe venni a támogatási jogosultságok kiosztása és aktiválása kapcsán. |
| --- | --- |

(15)

A jogbiztonság és a támogatási jogosultságok megfelelő kezelése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy csak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározott támogatható hektárokat kell figyelembe venni a támogatási jogosultságok kiosztása és aktiválása kapcsán.

| (16) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban (9) a támogatási jogosultságokat az azon a földterületen folytatott mezőgazdasági tevékenységgel kapcsolatos döntéshozatali jogkört és hasznot élvező, valamint a pénzügyi kockázatokat viselő személynek kell kiosztani, amely földterületre a támogatást kérik. Tisztázni szükséges, hogy ez az alapelv különösen akkor alkalmazandó, amikor egy támogatható hektárra vonatkozóan több mezőgazdasági termelő nyújt be támogatási jogosultság kiosztására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban (9) a támogatási jogosultságokat az azon a földterületen folytatott mezőgazdasági tevékenységgel kapcsolatos döntéshozatali jogkört és hasznot élvező, valamint a pénzügyi kockázatokat viselő személynek kell kiosztani, amely földterületre a támogatást kérik. Tisztázni szükséges, hogy ez az alapelv különösen akkor alkalmazandó, amikor egy támogatható hektárra vonatkozóan több mezőgazdasági termelő nyújt be támogatási jogosultság kiosztására irányuló kérelmet.

| (17) | Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy csökkentési együtthatót alkalmazzanak bizonyos olyan támogatható hektárok vonatkozásában, amelyek – elsősorban a magas fekvés vagy egyéb hátrányos természeti adottságok miatt – kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területen elhelyezkedő állandó gyepterületből állnak. E rendelkezés arányos alkalmazásának biztosítása érdekében indokolt megállapítani egy keretet az ilyen csökkentési együttható alkalmazására, különösen az ilyen csökkentés korlátai tekintetében. |
| --- | --- |

(17)

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy csökkentési együtthatót alkalmazzanak bizonyos olyan támogatható hektárok vonatkozásában, amelyek – elsősorban a magas fekvés vagy egyéb hátrányos természeti adottságok miatt – kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területen elhelyezkedő állandó gyepterületből állnak. E rendelkezés arányos alkalmazásának biztosítása érdekében indokolt megállapítani egy keretet az ilyen csökkentési együttható alkalmazására, különösen az ilyen csökkentés korlátai tekintetében.

| (18) | Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke rögzíti azt az alapelvet, hogy kizárólag az aktív mezőgazdasági termelők részesülhetnek közvetlen kifizetésekben. Az említett rendelet 24. cikkének (9) bekezdése emellett lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a támogatási jogosultságok kiosztása céljából mezőgazdasági üzemenkénti minimális méretet állapítsanak meg. Ezeket a rendelkezéseket a támogatási jogosultságok értékének meghatározásával kapcsolatban is indokolt figyelembe venni. |
| --- | --- |

(18)

Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke rögzíti azt az alapelvet, hogy kizárólag az aktív mezőgazdasági termelők részesülhetnek közvetlen kifizetésekben. Az említett rendelet 24. cikkének (9) bekezdése emellett lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a támogatási jogosultságok kiosztása céljából mezőgazdasági üzemenkénti minimális méretet állapítsanak meg. Ezeket a rendelkezéseket a támogatási jogosultságok értékének meghatározásával kapcsolatban is indokolt figyelembe venni.

| (19) | Arra az esetre vonatkozóan, amikor a tagállamok a támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének megállapításához az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke alapján a 2014. naptári évre nyújtott támogatást veszik figyelembe, egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem veszik figyelembe az említett rendelkezésben felsorolt valamennyi intézkedést. A mezőgazdasági termelők indokolatlan szankcionálásának elkerülése érdekében a támogatási jogosultságok értékének megállapítása szempontjából releváns referenciaösszegek nem foglalhatnak magukba semmilyen, a 73/2009/EK rendelet II. címének 4. fejezete alapján meghatározott csökkentést vagy kizárást. Indokolt meghatározni, hogy ezt a támogatást hogyan kell figyelembe venni, és indokolt megállapítani további olyan kritériumokat, amelyek bizonyos figyelembe vehető programok termeléstől független jellegének tiszteletben tartásához szükségesek. |
| --- | --- |

(19)

Arra az esetre vonatkozóan, amikor a tagállamok a támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének megállapításához az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke alapján a 2014. naptári évre nyújtott támogatást veszik figyelembe, egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem veszik figyelembe az említett rendelkezésben felsorolt valamennyi intézkedést. A mezőgazdasági termelők indokolatlan szankcionálásának elkerülése érdekében a támogatási jogosultságok értékének megállapítása szempontjából releváns referenciaösszegek nem foglalhatnak magukba semmilyen, a 73/2009/EK rendelet II. címének 4. fejezete alapján meghatározott csökkentést vagy kizárást. Indokolt meghatározni, hogy ezt a támogatást hogyan kell figyelembe venni, és indokolt megállapítani további olyan kritériumokat, amelyek bizonyos figyelembe vehető programok termeléstől független jellegének tiszteletben tartásához szükségesek.

| (20) | A támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásához emellett egyértelművé kell tenni, hogy az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke (3) bekezdésében a valamely mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok közé tartoznak azon támogatási jogosultságok is, amelyeket a bérbeadó 2014-re vonatkozó kérelmének benyújtásakor egy másik mezőgazdasági termelő bérel. |
| --- | --- |

(20)

A támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásához emellett egyértelművé kell tenni, hogy az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke (3) bekezdésében a valamely mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok közé tartoznak azon támogatási jogosultságok is, amelyeket a bérbeadó 2014-re vonatkozó kérelmének benyújtásakor egy másik mezőgazdasági termelő bérel.

| (21) | Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők előre fel tudják mérni a jövedelemtámogatást, indokolt határidőt megszabni arra vonatkozóan, hogy a tagállamoknak meddig kell meghatározniuk és meddig kell közölniük a mezőgazdasági termelőkkel a támogatási jogosultságok végleges értékét és számát abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőket előzetes adatok alapján tájékoztatták. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők előre fel tudják mérni a jövedelemtámogatást, indokolt határidőt megszabni arra vonatkozóan, hogy a tagállamoknak meddig kell meghatározniuk és meddig kell közölniük a mezőgazdasági termelőkkel a támogatási jogosultságok végleges értékét és számát abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőket előzetes adatok alapján tájékoztatták.

| (22) | Az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének vagy 40. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában abban az esetben, ha egy mezőgazdasági termelőt a szóban forgó cikkekben említett referenciaév során vis maior vagy rendkívüli események érintették, indokolt a támogatási jogosultságok értékét a legutolsó, vis maiortól és rendkívüli eseményektől mentes év alapján meghatározni. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy bizonyos küszöbértékeket határozzanak meg a vis maior vagy a rendkívüli körülmények által a referenciaévben nyújtott közvetlen támogatásra gyakorolt hatás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(22)

Az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének vagy 40. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában abban az esetben, ha egy mezőgazdasági termelőt a szóban forgó cikkekben említett referenciaév során vis maior vagy rendkívüli események érintették, indokolt a támogatási jogosultságok értékét a legutolsó, vis maiortól és rendkívüli eseményektől mentes év alapján meghatározni. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy bizonyos küszöbértékeket határozzanak meg a vis maior vagy a rendkívüli körülmények által a referenciaévben nyújtott közvetlen támogatásra gyakorolt hatás vonatkozásában.

| (23) | Azon esetekre vonatkozóan, amikor egy mezőgazdasági üzem egésze vagy egy része a támogatási jogosultságoknak a rendszer alkalmazása első évében történő kiosztása iránti kérelem benyújtására megszabott határidőt megelőzően eladásra vagy bérbeadásra kerül, elő kell írni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a mezőgazdasági termelők szerződés útján, a mezőgazdasági üzem egészével, illetve adott részével együtt átruházhatják a kiosztandó támogatási jogosultságokat. Az ilyen magánjogi szerződéses kikötés alapján a támogatási jogosultságokat annak az eladónak, illetve bérbeadónak kell kiosztani és közvetlenül arra a vevőre, illetve bérlőre kell átruházni, aki – adott esetben – megkapja az eladó, illetve a bérbeadó részére 2014-re nyújtott támogatásokat, vagy részesül a támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkében említettek szerint az eladónak vagy a bérbeadónak 2014-ben járó jogosultságok értékéből. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (4) bekezdése nem alkalmazandó az ilyen átruházásokra. |
| --- | --- |

(23)

Azon esetekre vonatkozóan, amikor egy mezőgazdasági üzem egésze vagy egy része a támogatási jogosultságoknak a rendszer alkalmazása első évében történő kiosztása iránti kérelem benyújtására megszabott határidőt megelőzően eladásra vagy bérbeadásra kerül, elő kell írni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a mezőgazdasági termelők szerződés útján, a mezőgazdasági üzem egészével, illetve adott részével együtt átruházhatják a kiosztandó támogatási jogosultságokat. Az ilyen magánjogi szerződéses kikötés alapján a támogatási jogosultságokat annak az eladónak, illetve bérbeadónak kell kiosztani és közvetlenül arra a vevőre, illetve bérlőre kell átruházni, aki – adott esetben – megkapja az eladó, illetve a bérbeadó részére 2014-re nyújtott támogatásokat, vagy részesül a támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkében említettek szerint az eladónak vagy a bérbeadónak 2014-ben járó jogosultságok értékéből. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (4) bekezdése nem alkalmazandó az ilyen átruházásokra.

| (24) | A támogatási jogosultságok egységértékének kiszámítása kapcsán egyértelmű szabályokat kell meghatározni a számok kerekítésére vonatkozóan, a meglévő támogatási jogosultságok megosztásának lehetőségét illetően abban az esetben, ha a bejelentett vagy a jogosultsággal együtt átruházott parcella egy hektárnak csak a törtrészét teszi ki, valamint a jogosultságok és a törtrészek összevonására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(24)

A támogatási jogosultságok egységértékének kiszámítása kapcsán egyértelmű szabályokat kell meghatározni a számok kerekítésére vonatkozóan, a meglévő támogatási jogosultságok megosztásának lehetőségét illetően abban az esetben, ha a bejelentett vagy a jogosultsággal együtt átruházott parcella egy hektárnak csak a törtrészét teszi ki, valamint a jogosultságok és a törtrészek összevonására vonatkozóan.

| (25) | A jogbiztonság érdekében indokolt határidőt megszabni az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (3) bekezdésében említett régiók létrehozására. |
| --- | --- |

(25)

A jogbiztonság érdekében indokolt határidőt megszabni az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (3) bekezdésében említett régiók létrehozására.

| (26) | Egyedi rendelkezéseket kell megállapítani a nemzeti vagy regionális tartalékok kezelését illetően. |
| --- | --- |

(26)

Egyedi rendelkezéseket kell megállapítani a nemzeti vagy regionális tartalékok kezelését illetően.

| (27) | Az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (4) bekezdésének alkalmazására vonatkozóan kritériumokat és maximális százalékos arányokat szükséges meghatározni annak megakadályozása érdekében, hogy az említett rendelkezés szerinti csökkentések jelentősen akadályozzák vagy ellehetetlenítsék a támogatási jogosultságok átruházását. |
| --- | --- |

(27)

Az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (4) bekezdésének alkalmazására vonatkozóan kritériumokat és maximális százalékos arányokat szükséges meghatározni annak megakadályozása érdekében, hogy az említett rendelkezés szerinti csökkentések jelentősen akadályozzák vagy ellehetetlenítsék a támogatási jogosultságok átruházását.

| (28) | A jogbiztonság érdekében indokolt egyértelművé tenni annak az összegnek a meghatározását, amely a támogatási jogosultságoknak az alaptámogatási rendszer végrehajtásának első évében történő meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 28. cikke vagy 40. cikkének (5) bekezdése szerint visszajuttatható a nemzeti vagy a regionális tartalékba. |
| --- | --- |

(28)

A jogbiztonság érdekében indokolt egyértelművé tenni annak az összegnek a meghatározását, amely a támogatási jogosultságoknak az alaptámogatási rendszer végrehajtásának első évében történő meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 28. cikke vagy 40. cikkének (5) bekezdése szerint visszajuttatható a nemzeti vagy a regionális tartalékba.

| (29) | Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke a támogatási jogosultságok nemzeti vagy regionális tartalékból történő kiosztásának kötelező és választható eseteiről rendelkezik. Indokolt szabályokat meghatározni az így kiosztásra kerülő támogatási jogosultságok számának és értékének kiszámítására vonatkozóan, és előírni, hogy azok a döntések, amelyeket a tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) és (10) bekezdése alapján meghozhatnak, nem ássák alá az említett rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében megállapított prioritásokat. Hasonlóképpen, az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (6) bekezdése alkalmazásának összhangban kell állnia az említett rendelet 24. cikkének (6) és (7) bekezdésével, valamint e rendelet rendkívüli esetekre vonatkozó szabályaival. Az alaptámogatási rendszer termeléstől független jellegének biztosítása érdekében a nemzeti vagy regionális tartalékból kiosztandó támogatási jogosultságok számának és értékének kiszámítása nem alapulhat ágazatspecifikus kritériumokon azt az időpontot követően, amelyet a tagállamok az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (10) 11. cikkének (2) bekezdése szerint határoznak meg a 2013-as igénylési évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(29)

Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke a támogatási jogosultságok nemzeti vagy regionális tartalékból történő kiosztásának kötelező és választható eseteiről rendelkezik. Indokolt szabályokat meghatározni az így kiosztásra kerülő támogatási jogosultságok számának és értékének kiszámítására vonatkozóan, és előírni, hogy azok a döntések, amelyeket a tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) és (10) bekezdése alapján meghozhatnak, nem ássák alá az említett rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében megállapított prioritásokat. Hasonlóképpen, az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (6) bekezdése alkalmazásának összhangban kell állnia az említett rendelet 24. cikkének (6) és (7) bekezdésével, valamint e rendelet rendkívüli esetekre vonatkozó szabályaival. Az alaptámogatási rendszer termeléstől független jellegének biztosítása érdekében a nemzeti vagy regionális tartalékból kiosztandó támogatási jogosultságok számának és értékének kiszámítása nem alapulhat ágazatspecifikus kritériumokon azt az időpontot követően, amelyet a tagállamok az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (10) 11. cikkének (2) bekezdése szerint határoznak meg a 2013-as igénylési évre vonatkozóan.

| (30) | A jogbiztonság érdekében és annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, indokolt egyértelművé tenni a „mezőgazdasági tevékenységét megkezdő mezőgazdasági termelőnek” az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (11) bekezdésének b) pontjában említett fogalmát. |
| --- | --- |

(30)

A jogbiztonság érdekében és annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, indokolt egyértelművé tenni a „mezőgazdasági tevékenységét megkezdő mezőgazdasági termelőnek” az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (11) bekezdésének b) pontjában említett fogalmát.

| (31) | A tagállamok által az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében kiosztott támogatási jogosultságok esetében a jogosultságok értékét az 1307/2013/EU rendelet 25. vagy 40. cikkének megfelelően kell kiszámítni. |
| --- | --- |

(31)

A tagállamok által az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében kiosztott támogatási jogosultságok esetében a jogosultságok értékét az 1307/2013/EU rendelet 25. vagy 40. cikkének megfelelően kell kiszámítni.

| (32) | Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (3)-(7) bekezdése számos lehetőséget biztosítanak a tagállamok számára a mezőgazdasági termelőknek kiosztandó támogatási jogosultságok számának korlátozására. Bizonyos mezőgazdasági termelők birtokában így nagy arányban lehetnek támogatható, de támogatási jogosultság nélküli hektárok, ami rendkívüli eseteket eredményezhet, mivel az alaptámogatási rendszert kiegészítő bizonyos támogatási rendszerek – különösen az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás – a támogatási jogosultságok aktiválása céljából bejelentett támogatható hektárok számán alapulnak. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamoknak lehetőségük van jogosultságokat kiosztani a nemzeti vagy regionális tartalékból, ha az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (3)–(7) bekezdésében említett korlátozások a mezőgazdasági termelőt jelentős mértékben érintik. Mivel bizonyos területek nem esnek a kizöldítési kötelezettségek hatálya alá, illetve a kizöldítésnek való megfelelés csak korlátozott költségekkel jár, a tagállamok számára lehetővé kell tenni az is, hogy a rendkívüli esetek meghatározásakor dönthessenek úgy, hogy nem vonják be az ilyen területeket. |
| --- | --- |

(32)

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (3)-(7) bekezdése számos lehetőséget biztosítanak a tagállamok számára a mezőgazdasági termelőknek kiosztandó támogatási jogosultságok számának korlátozására. Bizonyos mezőgazdasági termelők birtokában így nagy arányban lehetnek támogatható, de támogatási jogosultság nélküli hektárok, ami rendkívüli eseteket eredményezhet, mivel az alaptámogatási rendszert kiegészítő bizonyos támogatási rendszerek – különösen az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás – a támogatási jogosultságok aktiválása céljából bejelentett támogatható hektárok számán alapulnak. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamoknak lehetőségük van jogosultságokat kiosztani a nemzeti vagy regionális tartalékból, ha az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (3)–(7) bekezdésében említett korlátozások a mezőgazdasági termelőt jelentős mértékben érintik. Mivel bizonyos területek nem esnek a kizöldítési kötelezettségek hatálya alá, illetve a kizöldítésnek való megfelelés csak korlátozott költségekkel jár, a tagállamok számára lehetővé kell tenni az is, hogy a rendkívüli esetek meghatározásakor dönthessenek úgy, hogy nem vonják be az ilyen területeket.

| (33) | Az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a mezőgazdasági termelő birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy bérelt), a rendelkezésére álló támogatható hektárok számát meghaladó támogatási jogosultságok hatályukat vesztik. A jogbiztonság érdekében indokolt egyértelművé tenni az ilyen támogatási jogosultságok hatályvesztésének prioritási sorrendjét és meghatározni a végrehajtás további szabályait. Emellett indokolt a tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy ezt a rendelkezést a támogatási jogosultságok értékének meghatározásával kapcsolatban is figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

(33)

Az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a mezőgazdasági termelő birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy bérelt), a rendelkezésére álló támogatható hektárok számát meghaladó támogatási jogosultságok hatályukat vesztik. A jogbiztonság érdekében indokolt egyértelművé tenni az ilyen támogatási jogosultságok hatályvesztésének prioritási sorrendjét és meghatározni a végrehajtás további szabályait. Emellett indokolt a tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy ezt a rendelkezést a támogatási jogosultságok értékének meghatározásával kapcsolatban is figyelembe vegyék.

| (34) | Az 1307/2013/EU rendelet előírja, hogy egyes tagállamokban az alaptámogatás nyújtása egységes területalapú támogatási rendszer formájában is megvalósítható legkésőbb 2020-ig. Tekintettel arra, hogy a hektáronkénti egységes területalapú támogatást minden évben kiszámítják, és az alaptámogatásra való jogosultság a legtöbb közvetlen kifizetési rendszer esetében előfeltétele a hozzáférésnek, és így eredendően kapcsolódik az ilyen rendszerekhez, egyértelművé kell tenni, hogy csak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározott támogatható hektárokat kell figyelembe venni a releváns programok céljára. |
| --- | --- |

(34)

Az 1307/2013/EU rendelet előírja, hogy egyes tagállamokban az alaptámogatás nyújtása egységes területalapú támogatási rendszer formájában is megvalósítható legkésőbb 2020-ig. Tekintettel arra, hogy a hektáronkénti egységes területalapú támogatást minden évben kiszámítják, és az alaptámogatásra való jogosultság a legtöbb közvetlen kifizetési rendszer esetében előfeltétele a hozzáférésnek, és így eredendően kapcsolódik az ilyen rendszerekhez, egyértelművé kell tenni, hogy csak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározott támogatható hektárokat kell figyelembe venni a releváns programok céljára.

| (35) | Az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó és legkésőbb 2018. január 1-jétől az alaptámogatási rendszert alkalmazó tagállamok a 2014-es naptári évre nyújtott egyes kifizetések figyelembevételével differenciálhatják az egy hektár után nyújtott egységes területalapú támogatást. E differenciálás céljából indokolt meghatározni, hogy miként kell figyelembe venni e kifizetéseket, és indokolt megállapítani további olyan kritériumokat, amelyek bizonyos programok termeléstől független jellegének tiszteletben tartásához szükségesek. Emellett ha egy mezőgazdasági termelőt a 2014-es naptári évben fennálló vis maior vagy rendkívüli körülmények érintettek, indokolt, hogy a differenciálás megállapítására a vis maiortól vagy rendkívüli körülményektől mentes utolsó év alapján kerüljön sor. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy bizonyos küszöbértékeket határozzanak meg a vis maior vagy a rendkívüli körülmények által a referenciaévben nyújtott közvetlen támogatásra gyakorolt hatás vonatkozásában. Ezenkívül a jogbiztonság érdekében meg kell határozni a tényleges vagy a várható öröklés esetére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(35)

Az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó és legkésőbb 2018. január 1-jétől az alaptámogatási rendszert alkalmazó tagállamok a 2014-es naptári évre nyújtott egyes kifizetések figyelembevételével differenciálhatják az egy hektár után nyújtott egységes területalapú támogatást. E differenciálás céljából indokolt meghatározni, hogy miként kell figyelembe venni e kifizetéseket, és indokolt megállapítani további olyan kritériumokat, amelyek bizonyos programok termeléstől független jellegének tiszteletben tartásához szükségesek. Emellett ha egy mezőgazdasági termelőt a 2014-es naptári évben fennálló vis maior vagy rendkívüli körülmények érintettek, indokolt, hogy a differenciálás megállapítására a vis maiortól vagy rendkívüli körülményektől mentes utolsó év alapján kerüljön sor. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy bizonyos küszöbértékeket határozzanak meg a vis maior vagy a rendkívüli körülmények által a referenciaévben nyújtott közvetlen támogatásra gyakorolt hatás vonatkozásában. Ezenkívül a jogbiztonság érdekében meg kell határozni a tényleges vagy a várható öröklés esetére vonatkozó szabályokat.

| (36) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete megállapítja az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás („kizöldített” kifizetés) nyújtásának feltételeit. A kizöldített kifizetésre vonatkozóan az alap-jogiaktusban meghatározott követelményeket általánosítottuk (azaz minden kedvezményezett esetében ugyanazt a mintát követik), és azok olyan, szerződésen kívüli fellépéseket írnak elő, amelyek általában biztosítják, hogy az EU mezőgazdasága a kölcsönös megfeleltetési követelményeket túlteljesítő gyakorlatokra építsen. Az alap-jogiaktusban meghatározott, szóban forgó elveket szem előtt kell tartani a kizöldítési gyakorlatokra vonatkozó részletes szabályok meghatározásakor. |
| --- | --- |

(36)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete megállapítja az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás („kizöldített” kifizetés) nyújtásának feltételeit. A kizöldített kifizetésre vonatkozóan az alap-jogiaktusban meghatározott követelményeket általánosítottuk (azaz minden kedvezményezett esetében ugyanazt a mintát követik), és azok olyan, szerződésen kívüli fellépéseket írnak elő, amelyek általában biztosítják, hogy az EU mezőgazdasága a kölcsönös megfeleltetési követelményeket túlteljesítő gyakorlatokra építsen. Az alap-jogiaktusban meghatározott, szóban forgó elveket szem előtt kell tartani a kizöldítési gyakorlatokra vonatkozó részletes szabályok meghatározásakor.

| (37) | Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében előírt, a nemzeti vagy regionális tanúsítási rendszerek egyenértékű gyakorlatai vonatkozásában előírt kötelezettségekkel kapcsolatos biztosíték megfelelő szintjének biztosítása céljából, kritériumokat kell meghatározni a tanúsítványok kiadásáért felelős állami és magánhatóságok kijelölése tekintetében. |
| --- | --- |

(37)

Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében előírt, a nemzeti vagy regionális tanúsítási rendszerek egyenértékű gyakorlatai vonatkozásában előírt kötelezettségekkel kapcsolatos biztosíték megfelelő szintjének biztosítása céljából, kritériumokat kell meghatározni a tanúsítványok kiadásáért felelős állami és magánhatóságok kijelölése tekintetében.

| (38) | A kettős finanszírozás tilalma elvének tiszteletben tartása érdekében meg kell határozni az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában és III. szakaszának 7. pontjában említett gyakorlatokra kiterjedő egyes konkrét kötelezettségvállalásokra vonatkozó kifizetések kiszámításának szabályait. Mivel az említett kötelezettségvállalások olyan egyenértékű gyakorlatokra vonatkoznak, amelyek lehetővé teszik az ilyen kötelezettségeket vállaló mezőgazdasági termelők számára, hogy teljesítsenek egy vagy több, az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezetében említett „kizöldített” kifizetéshez való hozzájutáshoz szükséges kötelezettséget, az ilyen kötelezettségvállalásokra vonatkozó kifizetéseket – az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 28. cikkének (6) bekezdésében előírt rendes kifizetésekhez képest – az érintett tagállamban vagy régióban folyósított kizöldített kifizetés mértéke, vagy egyedi esetekben a mezőgazdasági termelőnek folyósított egyedi kizöldített kifizetés alapján kiszámított összeggel csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(38)

A kettős finanszírozás tilalma elvének tiszteletben tartása érdekében meg kell határozni az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában és III. szakaszának 7. pontjában említett gyakorlatokra kiterjedő egyes konkrét kötelezettségvállalásokra vonatkozó kifizetések kiszámításának szabályait. Mivel az említett kötelezettségvállalások olyan egyenértékű gyakorlatokra vonatkoznak, amelyek lehetővé teszik az ilyen kötelezettségeket vállaló mezőgazdasági termelők számára, hogy teljesítsenek egy vagy több, az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezetében említett „kizöldített” kifizetéshez való hozzájutáshoz szükséges kötelezettséget, az ilyen kötelezettségvállalásokra vonatkozó kifizetéseket – az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 28. cikkének (6) bekezdésében előírt rendes kifizetésekhez képest – az érintett tagállamban vagy régióban folyósított kizöldített kifizetés mértéke, vagy egyedi esetekben a mezőgazdasági termelőnek folyósított egyedi kizöldített kifizetés alapján kiszámított összeggel csökkenteni kell.

| (39) | Az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke rögzíti a növénykultúrák számával és a növénykultúrák szántóterületen belüli részarányával kapcsolatos kötelezettségeket. Meg kell állapítani a különféle növénykultúrák arányának pontos kiszámítására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(39)

Az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke rögzíti a növénykultúrák számával és a növénykultúrák szántóterületen belüli részarányával kapcsolatos kötelezettségeket. Meg kell állapítani a különféle növénykultúrák arányának pontos kiszámítására vonatkozó szabályokat.

| (40) | Meg kell határozni a növénykultúrák részarányának kiszámításához figyelembe veendő időszakra vonatkozó szabályokat, tekintetbe véve a növénytermesztési tevékenységek időzítését a gyakorlatban, valamint az egyszerű adminisztráció biztosítása iránti igényt. |
| --- | --- |

(40)

Meg kell határozni a növénykultúrák részarányának kiszámításához figyelembe veendő időszakra vonatkozó szabályokat, tekintetbe véve a növénytermesztési tevékenységek időzítését a gyakorlatban, valamint az egyszerű adminisztráció biztosítása iránti igényt.

| (41) | A mezőgazdasági termelők és a tagállamok számára az egyértelműség, valamint a szántóföldeken elhelyezkedő tájképi elemek védelmének érdekében tisztázni kell a tájképi jellemzőkkel rendelkező területek helyzetét. |
| --- | --- |

(41)

A mezőgazdasági termelők és a tagállamok számára az egyértelműség, valamint a szántóföldeken elhelyezkedő tájképi elemek védelmének érdekében tisztázni kell a tájképi jellemzőkkel rendelkező területek helyzetét.

| (42) | A különböző növénykultúrák részarányának kiszámítása céljából kiegészítő szabályokat kell meghatározni a külön sorokban folyó vegyes növénytermesztés, az alávetés és a vetőmagkeverékek alkalmazásának speciális eseteire. |
| --- | --- |

(42)

A különböző növénykultúrák részarányának kiszámítása céljából kiegészítő szabályokat kell meghatározni a külön sorokban folyó vegyes növénytermesztés, az alávetés és a vetőmagkeverékek alkalmazásának speciális eseteire.

| (43) | Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdése rögzíti az állandó gyepterületek megóvására irányuló azon kötelezettségeket, amelyek a leginkább hozzájárulnak a környezet védelméhez, különösen a szénmegkötés, a biodiverzitás és a talajvédelem tekintetében. Ilyen, nagy környezeti jelentőségű gyepterületek a Natura 2000 hálózaton belül és kívül egyaránt találhatók. A hálózaton kívüliek hatékony védelme érdekében a tagállamok számára keretet szükséges létrehozni az ilyen területek kijelölésére, amely keretnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok figyelembe vehessék az országra jellemző feltételeket, valamint e keretnek a meglévő környezetvédelmi politikákkal való szinergián kell alapulnia. |
| --- | --- |

(43)

Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdése rögzíti az állandó gyepterületek megóvására irányuló azon kötelezettségeket, amelyek a leginkább hozzájárulnak a környezet védelméhez, különösen a szénmegkötés, a biodiverzitás és a talajvédelem tekintetében. Ilyen, nagy környezeti jelentőségű gyepterületek a Natura 2000 hálózaton belül és kívül egyaránt találhatók. A hálózaton kívüliek hatékony védelme érdekében a tagállamok számára keretet szükséges létrehozni az ilyen területek kijelölésére, amely keretnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok figyelembe vehessék az országra jellemző feltételeket, valamint e keretnek a meglévő környezetvédelmi politikákkal való szinergián kell alapulnia.

| (44) | Annak érdekében, hogy az említett állandó gyepterületek az évek során védelemben részesüljenek, meg kell határozni az e területek visszaalakítására vonatkozó szabályokat arra az esetre, ha a mezőgazdasági termelő megszegné a szigorú védelem követelményét. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy az említett állandó gyepterületek az évek során védelemben részesüljenek, meg kell határozni az e területek visszaalakítására vonatkozó szabályokat arra az esetre, ha a mezőgazdasági termelő megszegné a szigorú védelem követelményét.

| (45) | Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (2) bekezdése előírja az állandó gyepterület teljes mezőgazdasági területhez viszonyított arányának a védelmét. E cél elérése érdekében a tagállamok kötelesek nyomon követni az állandó gyepterület arányának alakulását. Lehetővé kell tenni számukra egy előzetes engedélyezési rendszer létrehozását. 5 %-ot meghaladó csökkenés esetén egyedi visszaalakítási kötelezettséget, valamint a további átalakítás tilalmát kell alkalmazni. Az egyértelműség és az arányos végrehajtás érdekében szabályokat kell meghatározni az engedélyek és visszaalakítások által érintett mezőgazdasági termelőkre és területekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(45)

Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (2) bekezdése előírja az állandó gyepterület teljes mezőgazdasági területhez viszonyított arányának a védelmét. E cél elérése érdekében a tagállamok kötelesek nyomon követni az állandó gyepterület arányának alakulását. Lehetővé kell tenni számukra egy előzetes engedélyezési rendszer létrehozását. 5 %-ot meghaladó csökkenés esetén egyedi visszaalakítási kötelezettséget, valamint a további átalakítás tilalmát kell alkalmazni. Az egyértelműség és az arányos végrehajtás érdekében szabályokat kell meghatározni az engedélyek és visszaalakítások által érintett mezőgazdasági termelőkre és területekre vonatkozóan.

| (46) | Az állandó gyepterületek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárás hatékony alkalmazása érdekében a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani, hogy az objektív kritériumok alapján odaítélendő engedélyek céljából elsőbbséget élvező területeket, csoportokat vagy mezőgazdasági termelőket határozhassanak meg. |
| --- | --- |

(46)

Az állandó gyepterületek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárás hatékony alkalmazása érdekében a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani, hogy az objektív kritériumok alapján odaítélendő engedélyek céljából elsőbbséget élvező területeket, csoportokat vagy mezőgazdasági termelőket határozhassanak meg.

| (47) | Szabályokat kell megállapítani az állandó gyepterület mezőgazdasági területhez viszonyított arányának meghatározására szolgáló módszerre vonatkozóan, hogy elkerülhetőek legyenek az olyan esetek, amikor a hosszú vetésforgójú gyepterületre irányuló gyakorlatból kifolyólag az állandó gyepterületeket kétszer számolják, valamint amikor a visszaalakítás alól mentességet élvező kistermelők és biotermelők átalakításai közvetlen hatással vannak más mezőgazdasági termelők visszaalakításra vonatkozó kötelezettségeire. Indokolt esetekben lehetővé kell tenni a tagállamok számára referenciaarányuk módosítását. |
| --- | --- |

(47)

Szabályokat kell megállapítani az állandó gyepterület mezőgazdasági területhez viszonyított arányának meghatározására szolgáló módszerre vonatkozóan, hogy elkerülhetőek legyenek az olyan esetek, amikor a hosszú vetésforgójú gyepterületre irányuló gyakorlatból kifolyólag az állandó gyepterületeket kétszer számolják, valamint amikor a visszaalakítás alól mentességet élvező kistermelők és biotermelők átalakításai közvetlen hatással vannak más mezőgazdasági termelők visszaalakításra vonatkozó kötelezettségeire. Indokolt esetekben lehetővé kell tenni a tagállamok számára referenciaarányuk módosítását.

| (48) | Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke tartalmazza azoknak az elemeknek és területeknek a felsorolását, amelyeket a tagállamok ökológiai jelentőségű területként alkalmazhatnak. Meg kell határozni az ezen elemek és területek ökológiai jelentőségű területté történő minősítésének további kritériumait. A biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzés megvalósítása érdekében e kritériumoknak biztosítaniuk kell a mezőgazdasági üzemek biológiai sokféleségének megőrzését és javítását. E kritériumoknak figyelembe kell venniük a mezőgazdasági termelők által ez idáig tett erőfeszítéseket is. |
| --- | --- |

(48)

Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke tartalmazza azoknak az elemeknek és területeknek a felsorolását, amelyeket a tagállamok ökológiai jelentőségű területként alkalmazhatnak. Meg kell határozni az ezen elemek és területek ökológiai jelentőségű területté történő minősítésének további kritériumait. A biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzés megvalósítása érdekében e kritériumoknak biztosítaniuk kell a mezőgazdasági üzemek biológiai sokféleségének megőrzését és javítását. E kritériumoknak figyelembe kell venniük a mezőgazdasági termelők által ez idáig tett erőfeszítéseket is.

| (49) | A parlagon hagyott földterületeken a növényvédő szerek vagy a műtrágya használatát korlátozó termelési tilalom nem zárhatja ki az önkéntes intézkedéseket, például a vadvirágmag-keverékeknek a biológiai sokféleség jelentette előnyök növelése céljából történő vetését. Egyértelművé kell tenni, hogy az ökológiai jelentőségű terület követelményének céljára öt évnél hosszabb ideig parlagon hagyott földterületek továbbra is szántóterületek, és nem tartoznak az állandó gyepterület fogalmába. |
| --- | --- |

(49)

A parlagon hagyott földterületeken a növényvédő szerek vagy a műtrágya használatát korlátozó termelési tilalom nem zárhatja ki az önkéntes intézkedéseket, például a vadvirágmag-keverékeknek a biológiai sokféleség jelentette előnyök növelése céljából történő vetését. Egyértelművé kell tenni, hogy az ökológiai jelentőségű terület követelményének céljára öt évnél hosszabb ideig parlagon hagyott földterületek továbbra is szántóterületek, és nem tartoznak az állandó gyepterület fogalmába.

| (50) | Mivel a teraszok kialakítása Unió-szerte sokféle, ezek tekintetében a tagállamoknak kell részletes feltételeket meghatározniuk a nemzeti vagy regionális sajátosságok alapján, figyelembe véve a teraszok értékét a biológiai sokféleség szempontjából. |
| --- | --- |

(50)

Mivel a teraszok kialakítása Unió-szerte sokféle, ezek tekintetében a tagállamoknak kell részletes feltételeket meghatározniuk a nemzeti vagy regionális sajátosságok alapján, figyelembe véve a teraszok értékét a biológiai sokféleség szempontjából.

| (51) | Az egyértelműség érdekében fel kell sorolni az ökológiai jelentőségű területnek minősülő tájképi elemeket, és tisztázni kell a tagállamokban a kölcsönös megfeleltetés értelmében már védett elemekkel való kapcsolatot. Egyes elemek esetében meg kell állapítani egy legkisebb és legnagyobb méretet, ezzel elősegítve az ilyen elemek azonosítását és a terület túlnyomórészt mezőgazdasági jellegének biztosítását. |
| --- | --- |

(51)

Az egyértelműség érdekében fel kell sorolni az ökológiai jelentőségű területnek minősülő tájképi elemeket, és tisztázni kell a tagállamokban a kölcsönös megfeleltetés értelmében már védett elemekkel való kapcsolatot. Egyes elemek esetében meg kell állapítani egy legkisebb és legnagyobb méretet, ezzel elősegítve az ilyen elemek azonosítását és a terület túlnyomórészt mezőgazdasági jellegének biztosítását.

| (52) | A vízfolyások mentén elhelyezkedő szántóterületek határához közel, vagy egy lejtőn magasabban elhelyezkedő területen belül található védelmi sávok hatékonyan csökkentik a szennyező anyagok felszíni vizekbe történő szivárgását. A biológiai sokféleség nyújtotta előnyök érdekében rendelkezni kell arról, hogy az ökológiai jelentőségű területnek számító területeken sehol nem folytatható termelés, ami a növényvédő szerek alkalmazásának elkerülését és a műtrágya alkalmazásának korlátozását is jelenti. A biológiai sokféleségből fakadó kedvező hatások további fokozása céljából a tilalom nem vonatkozhat az olyan önkéntes tevékenységekre, mint például a vadvirágmag-keverékek vetése. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára annak eldöntésére, hogy a védelmi sávokon engedélyezik-e a legeltetést és a takarmánynövények kaszálását. |
| --- | --- |

(52)

A vízfolyások mentén elhelyezkedő szántóterületek határához közel, vagy egy lejtőn magasabban elhelyezkedő területen belül található védelmi sávok hatékonyan csökkentik a szennyező anyagok felszíni vizekbe történő szivárgását. A biológiai sokféleség nyújtotta előnyök érdekében rendelkezni kell arról, hogy az ökológiai jelentőségű területnek számító területeken sehol nem folytatható termelés, ami a növényvédő szerek alkalmazásának elkerülését és a műtrágya alkalmazásának korlátozását is jelenti. A biológiai sokféleségből fakadó kedvező hatások további fokozása céljából a tilalom nem vonatkozhat az olyan önkéntes tevékenységekre, mint például a vadvirágmag-keverékek vetése. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára annak eldöntésére, hogy a védelmi sávokon engedélyezik-e a legeltetést és a takarmánynövények kaszálását.

| (53) | Az agrár-erdészeti hektárok tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a figyelembe veendő területek olyan agrár-erdészeti rendszerbe tartozó területen elhelyezkedő szántóterületek, amelyek továbbra is megfelelnek az e területre korábban vagy jelenleg nyújtott vidékfejlesztési támogatás feltételeinek. Az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettség teljesítéséhez ezeket a területeket választó tagállamoknak akkor, amikor vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák az agrár-erdészeti rendszerek kialakításához nyújtott támogatás megszerzésének további feltételeit, szem előtt kell tartaniuk a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzést. |
| --- | --- |

(53)

Az agrár-erdészeti hektárok tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a figyelembe veendő területek olyan agrár-erdészeti rendszerbe tartozó területen elhelyezkedő szántóterületek, amelyek továbbra is megfelelnek az e területre korábban vagy jelenleg nyújtott vidékfejlesztési támogatás feltételeinek. Az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettség teljesítéséhez ezeket a területeket választó tagállamoknak akkor, amikor vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák az agrár-erdészeti rendszerek kialakításához nyújtott támogatás megszerzésének további feltételeit, szem előtt kell tartaniuk a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzést.

| (54) | Az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok tekintetében a tagállamok hatásköre eldönteni, hogy művelési tilalmat vezetnek-e be, amely a határos erdőhöz tartozó pufferzóna kialakítása céljából megakadályozza egy adott, erdővel határos sáv forrásainak igénybevételét. Az ilyen tilalom növeli az ökológiai jelentőségű terület értékét, aminek meg kell jelennie az ilyen területtípusra vonatkozó súlyozási tényező differenciált értékében. |
| --- | --- |

(54)

Az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok tekintetében a tagállamok hatásköre eldönteni, hogy művelési tilalmat vezetnek-e be, amely a határos erdőhöz tartozó pufferzóna kialakítása céljából megakadályozza egy adott, erdővel határos sáv forrásainak igénybevételét. Az ilyen tilalom növeli az ökológiai jelentőségű terület értékét, aminek meg kell jelennie az ilyen területtípusra vonatkozó súlyozási tényező differenciált értékében.

| (55) | A rövid rotációs idejű sarjerdő műveléséhez szükséges források korlátozott igénybevétele közvetett előnyöket biztosít a biológiai sokféleség szempontjából. E célból a tagállamoknak az ültethető fafajok jegyzékének és a források felhasználására vonatkozó szabályoknak a meghatározásával rögzíteniük kell az ilyen típusú ökológiai jelentőségű területre alkalmazandó feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A rövid rotációs idejű sarjerdő műveléséhez szükséges források korlátozott igénybevétele közvetett előnyöket biztosít a biológiai sokféleség szempontjából. E célból a tagállamoknak az ültethető fafajok jegyzékének és a források felhasználására vonatkozó szabályoknak a meghatározásával rögzíteniük kell az ilyen típusú ökológiai jelentőségű területre alkalmazandó feltételeket.

| (56) | Ahhoz, hogy lehetővé tegyék a nemzeti feltételekhez igazított végrehajtást, valamint a köztes kultúráknak és a takarónövényzetnek a visszamaradó nitrogén hatékony megkötéséhez rendelkezésre álló kapacitásának optimális igénybevételét, illetve a fedetlen talaj kialakulásának és a felszín alatti vizek diffúz szennyezésének megakadályozása céljából a tagállamoknak ki kell jelölniük az ilyen növénytakarók vetésének időpontját. A köztes kultúrákat és a takarónövényzetet – a biológiai sokféleség tekintetében optimális agronómiai és környezeti eredmény biztosítása érdekében – különböző növényfajok magkeverékének vetésével vagy fű alávetésével kell létrehozni. Az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében említett GAEC 4 alkalmazásában a tagállamok meghatározhatják azokat az időpontokat, amelyeket követően megengedett a köztes kultúrák és a takarónövényzet mechanikai megsemmisítése. |
| --- | --- |

(56)

Ahhoz, hogy lehetővé tegyék a nemzeti feltételekhez igazított végrehajtást, valamint a köztes kultúráknak és a takarónövényzetnek a visszamaradó nitrogén hatékony megkötéséhez rendelkezésre álló kapacitásának optimális igénybevételét, illetve a fedetlen talaj kialakulásának és a felszín alatti vizek diffúz szennyezésének megakadályozása céljából a tagállamoknak ki kell jelölniük az ilyen növénytakarók vetésének időpontját. A köztes kultúrákat és a takarónövényzetet – a biológiai sokféleség tekintetében optimális agronómiai és környezeti eredmény biztosítása érdekében – különböző növényfajok magkeverékének vetésével vagy fű alávetésével kell létrehozni. Az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében említett GAEC 4 alkalmazásában a tagállamok meghatározhatják azokat az időpontokat, amelyeket követően megengedett a köztes kultúrák és a takarónövényzet mechanikai megsemmisítése.

| (57) | A nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területek tekintetében a tagállamoknak olyan szabályokat kell létrehozniuk, amelyek megakadályozzák, hogy a nitrogénmegkötő növények ökológiai jelentőségű területeken történő termesztése fokozza a nitrogén kilúgozódását és rontsa a vízminőséget, ami összeegyeztethetetlen lenne a 91/676/EGK tanácsi irányelv (12) és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) célkitűzéseivel, és veszélyeztetné a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzés megvalósítását. A tagállamok kötelesek létrehozni továbbá a biológiai sokféleség fokozásához hozzájáruló, nitrogénmegkötő növények listáját. |
| --- | --- |

(57)

A nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területek tekintetében a tagállamoknak olyan szabályokat kell létrehozniuk, amelyek megakadályozzák, hogy a nitrogénmegkötő növények ökológiai jelentőségű területeken történő termesztése fokozza a nitrogén kilúgozódását és rontsa a vízminőséget, ami összeegyeztethetetlen lenne a 91/676/EGK tanácsi irányelv (12) és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) célkitűzéseivel, és veszélyeztetné a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzés megvalósítását. A tagállamok kötelesek létrehozni továbbá a biológiai sokféleség fokozásához hozzájáruló, nitrogénmegkötő növények listáját.

| (58) | A szántóterületen található ökológiai jelentőségű terület kedvező hatásainak maximalizálása céljából, valamint annak érdekében, hogy az ökológiai jelentőségű területek kiterjedése megfeleljen az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében előírt százalékos arányoknak, a hatékony gazdálkodás érdekében egyértelműen úgy kell rendelkezni, hogy egy parcella vagy tájképi elem nem vehető figyelembe kétszer ugyanabban az évben az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó követelmény teljesítése céljából. |
| --- | --- |

(58)

A szántóterületen található ökológiai jelentőségű terület kedvező hatásainak maximalizálása céljából, valamint annak érdekében, hogy az ökológiai jelentőségű területek kiterjedése megfeleljen az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében előírt százalékos arányoknak, a hatékony gazdálkodás érdekében egyértelműen úgy kell rendelkezni, hogy egy parcella vagy tájképi elem nem vehető figyelembe kétszer ugyanabban az évben az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó követelmény teljesítése céljából.

| (59) | Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó egyedi követelmény legfeljebb 50 %-át regionális szinten hajtsák végre. Annak érdekében, hogy a regionális szintű végrehajtás a környezet és a táj szempontjából további előnyökkel járjon és hozzájáruljon a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó stratégia (14) végrehajtásához, az egymással határos ökológiai jelentőségű területek kialakításához felhasználható elemekre vonatkozó szabályokat kell bevezetni. Szabályokat kell meghatározni továbbá a területek kijelölése tekintetében is az Unió mezőgazdasági és környezetvédelmi politikáinak végrehajtása terén adódó szinergiák kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

(59)

Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó egyedi követelmény legfeljebb 50 %-át regionális szinten hajtsák végre. Annak érdekében, hogy a regionális szintű végrehajtás a környezet és a táj szempontjából további előnyökkel járjon és hozzájáruljon a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó stratégia (14) végrehajtásához, az egymással határos ökológiai jelentőségű területek kialakításához felhasználható elemekre vonatkozó szabályokat kell bevezetni. Szabályokat kell meghatározni továbbá a területek kijelölése tekintetében is az Unió mezőgazdasági és környezetvédelmi politikáinak végrehajtása terén adódó szinergiák kialakítása érdekében.

| (60) | Azon tagállami döntés meghozatala céljából, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (6) bekezdésének megfelelően kollektív végrehajtás keretében teljesítsék az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó egyedi kötelezettségük felét, az egymással határos ökológiai jelentőségű területek kialakításához felhasználható elemek tekintetében a regionális szintű végrehajtásra vonatkozó szabályokhoz hasonló szabályokat kell bevezetni a hozzáadott környezeti érték biztosítása céljából. A mezőgazdasági termelők által teljesítendő feltételekre vonatkozó szabályoknak rendelkezniük kell arról, hogy e termelők mezőgazdasági üzemeinek egymás közvetlen közelében kell elhelyezkedniük, ugyanakkor mozgásteret kell biztosítaniuk a tagállamok számára a különböző igazgatási struktúrák figyelembevételéhez. A jogi egyértelműség érdekében a résztvevők által kötendő írásos megállapodás tartalmára vonatkozó szabályokat kell létrehozni az egyes résztvevők jogainak és kötelezettségeinek meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(60)

Azon tagállami döntés meghozatala céljából, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (6) bekezdésének megfelelően kollektív végrehajtás keretében teljesítsék az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó egyedi kötelezettségük felét, az egymással határos ökológiai jelentőségű területek kialakításához felhasználható elemek tekintetében a regionális szintű végrehajtásra vonatkozó szabályokhoz hasonló szabályokat kell bevezetni a hozzáadott környezeti érték biztosítása céljából. A mezőgazdasági termelők által teljesítendő feltételekre vonatkozó szabályoknak rendelkezniük kell arról, hogy e termelők mezőgazdasági üzemeinek egymás közvetlen közelében kell elhelyezkedniük, ugyanakkor mozgásteret kell biztosítaniuk a tagállamok számára a különböző igazgatási struktúrák figyelembevételéhez. A jogi egyértelműség érdekében a résztvevők által kötendő írásos megállapodás tartalmára vonatkozó szabályokat kell létrehozni az egyes résztvevők jogainak és kötelezettségeinek meghatározása céljából.

| (61) | Azon lehetőség tekintetében, hogy egyes tagállamok mentesíthetik a sűrű erdővel borított területek mezőgazdasági termelőit az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettség alól, olyan szabályokat kell meghatározni, amelyek egyértelműen kijelölik az erdő és a teljes földterület, valamint az erdő és a mezőgazdasági földterület arányának kiszámításához alkalmazandó módszereket és adatokat. |
| --- | --- |

(61)

Azon lehetőség tekintetében, hogy egyes tagállamok mentesíthetik a sűrű erdővel borított területek mezőgazdasági termelőit az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettség alól, olyan szabályokat kell meghatározni, amelyek egyértelműen kijelölik az erdő és a teljes földterület, valamint az erdő és a mezőgazdasági földterület arányának kiszámításához alkalmazandó módszereket és adatokat.

| (62) | Az 1307/2013/EU rendelet megállapítja a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás igénybevételére jogosító feltételeket. A támogatás azzal a feltétellel fizethető ki, hogy a fiatal mezőgazdasági termelő először kezd mezőgazdasági üzem vezetőjeként gazdálkodni vagy a kérelem első benyújtását megelőző öt évben már létrehozott ilyen üzemet, valamint hogy a támogatás iránti első kérelem benyújtásának évében a mezőgazdasági termelő nem idősebb 40 évnél. Jogi személyek esetében indokolt előírni, hogy e feltételeknek minden olyan természetes személy eleget tegyen, aki a jogi személy felett az Európai Unió Bírósága által meghatározottak szerint tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorol (15). Ezen túlmenően egyértelművé kell tenni, hogy mely feltételeket kell teljesíteniük a jogi személynek és a jogi személy felett ellenőrzést gyakorló természetes személynek vagy személyeknek. |
| --- | --- |

(62)

Az 1307/2013/EU rendelet megállapítja a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás igénybevételére jogosító feltételeket. A támogatás azzal a feltétellel fizethető ki, hogy a fiatal mezőgazdasági termelő először kezd mezőgazdasági üzem vezetőjeként gazdálkodni vagy a kérelem első benyújtását megelőző öt évben már létrehozott ilyen üzemet, valamint hogy a támogatás iránti első kérelem benyújtásának évében a mezőgazdasági termelő nem idősebb 40 évnél. Jogi személyek esetében indokolt előírni, hogy e feltételeknek minden olyan természetes személy eleget tegyen, aki a jogi személy felett az Európai Unió Bírósága által meghatározottak szerint tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorol (15). Ezen túlmenően egyértelművé kell tenni, hogy mely feltételeket kell teljesíteniük a jogi személynek és a jogi személy felett ellenőrzést gyakorló természetes személynek vagy személyeknek.

| (63) | A fiatal mezőgazdasági termelők részére biztosított támogatás esetleges kijátszásának elkerülése érdekében elő kell írni, hogy a támogatás csak addig ítélhető oda, amíg az adott jogi személy felett a támogatás igénybevételének első évében ellenőrzést gyakorló természetes személyek közül legalább egy továbbra is ilyen ellenőrzést gyakorol. Az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (5) bekezdése szerinti maximális támogatásnyújtási időszak meghatározása céljából szabályokat kell megállapítani olyan esetekre vonatkozóan, amikor a jogi személy felett több mint egy természetes személy gyakorol ellenőrzést. |
| --- | --- |

(63)

A fiatal mezőgazdasági termelők részére biztosított támogatás esetleges kijátszásának elkerülése érdekében elő kell írni, hogy a támogatás csak addig ítélhető oda, amíg az adott jogi személy felett a támogatás igénybevételének első évében ellenőrzést gyakorló természetes személyek közül legalább egy továbbra is ilyen ellenőrzést gyakorol. Az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (5) bekezdése szerinti maximális támogatásnyújtási időszak meghatározása céljából szabályokat kell megállapítani olyan esetekre vonatkozóan, amikor a jogi személy felett több mint egy természetes személy gyakorol ellenőrzést.

| (64) | A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást kérelmező jogi személyek és a természetes személyek csoportjai közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése végett azonos szabályokat kell alkalmazni az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett természetes személyek csoportjára, ha az alaptámogatás és a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás iránti kérelmet a csoport és nem annak egyes tagjai nyújtják be. |
| --- | --- |

(64)

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást kérelmező jogi személyek és a természetes személyek csoportjai közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése végett azonos szabályokat kell alkalmazni az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett természetes személyek csoportjára, ha az alaptámogatás és a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás iránti kérelmet a csoport és nem annak egyes tagjai nyújtják be.

| (65) | Az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a tagállamok termeléstől függő önkéntes támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelők részére. A szóban forgó fejezetben említett, a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételeket meg kell határozni. |
| --- | --- |

(65)

Az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a tagállamok termeléstől függő önkéntes támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelők részére. A szóban forgó fejezetben említett, a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételeket meg kell határozni.

| (66) | Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (3) bekezdése értelmében a termeléstől függő önkéntes támogatás csak a tagállamok azon ágazatainak vagy régióinak nyújtható, ahol meghatározott, gazdasági és/vagy társadalmi és/vagy környezeti szempontból kiemelt fontosságú gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok bizonyos nehézségekkel küzdenek. Ezen túlmenően az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (5) és (6) bekezdése szerint a termeléstől függő önkéntes támogatás csak az érintett régiókban és ágazatokban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben ítélhető oda. A támogatást indokolt éves kifizetés formájában, meghatározott mennyiségi korlátok betartása mellett, rögzített területek és terméshozamok vagy rögzített állatlétszám alapján nyújtani. Annak érdekében, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatás keretében hozott intézkedések célirányosak és megfelelően kezeltek legyenek, ugyanakkor pedig a tagállamok a saját igényeknek megfelelő termeléstől függő önkéntes támogatást dolgozhassanak ki, rendelkezni kell arról, hogy a támogatásra jogosult régiók és/vagy gazdálkodási típusok meghatározása, a mennyiségi határértékek rögzítése és a támogatás megfelelő mértékének megállapítása tagállami hatáskörbe kerüljön. A piac torzulásának elkerülése érdekében azonban a kifizetések nem alapulhatnak a piaci árak ingadozásain, illetve nem lehetnek egyenértékűek olyan veszteségtérítési rendszerrel, amelyben a tagállamok a hazai mezőgazdasági támogatást az irányár és a belföldi piaci ár közötti különbség alapján fizetik a mezőgazdasági termelőknek. |
| --- | --- |

(66)

Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (3) bekezdése értelmében a termeléstől függő önkéntes támogatás csak a tagállamok azon ágazatainak vagy régióinak nyújtható, ahol meghatározott, gazdasági és/vagy társadalmi és/vagy környezeti szempontból kiemelt fontosságú gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok bizonyos nehézségekkel küzdenek. Ezen túlmenően az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (5) és (6) bekezdése szerint a termeléstől függő önkéntes támogatás csak az érintett régiókban és ágazatokban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben ítélhető oda. A támogatást indokolt éves kifizetés formájában, meghatározott mennyiségi korlátok betartása mellett, rögzített területek és terméshozamok vagy rögzített állatlétszám alapján nyújtani. Annak érdekében, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatás keretében hozott intézkedések célirányosak és megfelelően kezeltek legyenek, ugyanakkor pedig a tagállamok a saját igényeknek megfelelő termeléstől függő önkéntes támogatást dolgozhassanak ki, rendelkezni kell arról, hogy a támogatásra jogosult régiók és/vagy gazdálkodási típusok meghatározása, a mennyiségi határértékek rögzítése és a támogatás megfelelő mértékének megállapítása tagállami hatáskörbe kerüljön. A piac torzulásának elkerülése érdekében azonban a kifizetések nem alapulhatnak a piaci árak ingadozásain, illetve nem lehetnek egyenértékűek olyan veszteségtérítési rendszerrel, amelyben a tagállamok a hazai mezőgazdasági támogatást az irányár és a belföldi piaci ár közötti különbség alapján fizetik a mezőgazdasági termelőknek.

| (67) | Az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az olajos magvakról szóló, egyetértési nyilatkozat formájában a GATT keretében létrejött megállapodás értelmében a szóban forgó egyetértési nyilatkozat (16) mellékletében szereplő olajos magvakkal összefüggő támogatásban részesülő termelők vonatkozásában külön bázisterületet kell meghatározni. Mivel ezek az olajos magvak szerepelnek a termeléstől függő önkéntes támogatásra jogosult ágazatok és termékek listáján, az említett nemzetközi kötelezettségvállalásnak való megfelelés érdekében az említett egyetértési nyilatkozatban szereplő olajos magvak tekintetében indokolt uniós szinten bevezetni e támogatási rendszerben a maximális terület fogalmát. A maximális terület túllépése esetén a tagállamok a Bizottság által kiszámított és velük közölt csökkentési együttható alkalmazásával kiigazítják a bejelentett területet. |
| --- | --- |

(67)

Az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az olajos magvakról szóló, egyetértési nyilatkozat formájában a GATT keretében létrejött megállapodás értelmében a szóban forgó egyetértési nyilatkozat (16) mellékletében szereplő olajos magvakkal összefüggő támogatásban részesülő termelők vonatkozásában külön bázisterületet kell meghatározni. Mivel ezek az olajos magvak szerepelnek a termeléstől függő önkéntes támogatásra jogosult ágazatok és termékek listáján, az említett nemzetközi kötelezettségvállalásnak való megfelelés érdekében az említett egyetértési nyilatkozatban szereplő olajos magvak tekintetében indokolt uniós szinten bevezetni e támogatási rendszerben a maximális terület fogalmát. A maximális terület túllépése esetén a tagállamok a Bizottság által kiszámított és velük közölt csökkentési együttható alkalmazásával kiigazítják a bejelentett területet.

| (68) | Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikke (8) bekezdésének megfelelően az adott cikk alapján nyújtott termeléstől függő támogatásnak összhangban kell lennie az egyéb uniós támogatási intézkedésekkel és állami támogatásokból finanszírozott intézkedésekkel. A támogatási rendszerek megfelelő kezelése érdekében és a kettős finanszírozás elkerülésére hasonló intézkedésre nem nyújtható finanszírozás kétszer, azaz a termeléstől függő önkéntes támogatás és más uniós támogatási rendszer keretében is. Tekintettel a termeléstől függő önkéntes támogatás végrehajtása során a tagállamok előtt álló döntések változatosságára, a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően a tagállamoknak az 1307/2013/EU rendeletben megállapított keretrendszeren belül és az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően gondoskodniuk kell az érintett intézkedések összhangjáról. |
| --- | --- |

(68)

Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikke (8) bekezdésének megfelelően az adott cikk alapján nyújtott termeléstől függő támogatásnak összhangban kell lennie az egyéb uniós támogatási intézkedésekkel és állami támogatásokból finanszírozott intézkedésekkel. A támogatási rendszerek megfelelő kezelése érdekében és a kettős finanszírozás elkerülésére hasonló intézkedésre nem nyújtható finanszírozás kétszer, azaz a termeléstől függő önkéntes támogatás és más uniós támogatási rendszer keretében is. Tekintettel a termeléstől függő önkéntes támogatás végrehajtása során a tagállamok előtt álló döntések változatosságára, a tagállamoknak az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően a tagállamoknak az 1307/2013/EU rendeletben megállapított keretrendszeren belül és az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően gondoskodniuk kell az érintett intézkedések összhangjáról.

| (69) | Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság jóváhagyja a rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében vagy adott esetben a rendelet 53. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett határozatot, ha az érintett régióban vagy ágazatban bizonyos szükségletek közül egy bizonyításra kerül. Az adott cikk helyes alkalmazásának biztosítása érdekében rendelkezést kell hozni az e szükségletekre irányadó kritériumok meghatározásáról. |
| --- | --- |

(69)

Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság jóváhagyja a rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében vagy adott esetben a rendelet 53. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett határozatot, ha az érintett régióban vagy ágazatban bizonyos szükségletek közül egy bizonyításra kerül. Az adott cikk helyes alkalmazásának biztosítása érdekében rendelkezést kell hozni az e szükségletekre irányadó kritériumok meghatározásáról.

| (70) | Az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 2. fejezete a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról rendelkezik. A Bizottságnak meg kell állapítania a mezőgazdasági földterületeknek és a fajtáknak a támogatás tekintetében történő engedélyezésére vonatkozó szabályokat és feltételeket. Ezen túlmenően meg kell határozni a jogosultsági követelményekre vonatkozó szabályokat. Objektív követelménynek minősül az, ha a földterületet a tagállamok által a talaj- és éghajlati viszonyok és a regionális sajátosságok alapján meghatározandó minimális ültetési sűrűség elérését szem előtt tartva kell bevetni. Az agronómiai gyakorlatokra vonatkozó külön szabályok megállapítását tagállami hatáskörben kell hagyni. |
| --- | --- |

(70)

Az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 2. fejezete a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról rendelkezik. A Bizottságnak meg kell állapítania a mezőgazdasági földterületeknek és a fajtáknak a támogatás tekintetében történő engedélyezésére vonatkozó szabályokat és feltételeket. Ezen túlmenően meg kell határozni a jogosultsági követelményekre vonatkozó szabályokat. Objektív követelménynek minősül az, ha a földterületet a tagállamok által a talaj- és éghajlati viszonyok és a regionális sajátosságok alapján meghatározandó minimális ültetési sűrűség elérését szem előtt tartva kell bevetni. Az agronómiai gyakorlatokra vonatkozó külön szabályok megállapítását tagállami hatáskörben kell hagyni.

| (71) | Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a tagállamok a gyapottermelő ágazati szervezetek elismeréséről a szóban forgó szervezetek méretével és belső szervezeti felépítésével kapcsolatos objektív kritériumok alapján döntsenek. Célszerű az adott ágazati szervezet méretét azon követelmény figyelembevételével megállapítani, hogy a gyapot tisztítását végző tag elegendő mennyiségű tisztítatlan gyapotot tudjon átvenni. |
| --- | --- |

(71)

Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a tagállamok a gyapottermelő ágazati szervezetek elismeréséről a szóban forgó szervezetek méretével és belső szervezeti felépítésével kapcsolatos objektív kritériumok alapján döntsenek. Célszerű az adott ágazati szervezet méretét azon követelmény figyelembevételével megállapítani, hogy a gyapot tisztítását végző tag elegendő mennyiségű tisztítatlan gyapotot tudjon átvenni.

| (72) | A támogatási rendszer működésében fellépő komplikációk elkerülésének érdekében egy termelő nem lehet egynél több ágazati szervezet tagja. Ugyanezen okból célszerű úgy rendelkezni, hogy amennyiben egy adott ágazati szervezetben tagsággal rendelkező termelő vállalja, hogy az általa termelt gyapotot leszállítja, azt csak olyan gyapottisztító vállalkozás számára szállíthassa be, amely ugyanannak az ágazati szervezetnek a tagja. |
| --- | --- |

(72)

A támogatási rendszer működésében fellépő komplikációk elkerülésének érdekében egy termelő nem lehet egynél több ágazati szervezet tagja. Ugyanezen okból célszerű úgy rendelkezni, hogy amennyiben egy adott ágazati szervezetben tagsággal rendelkező termelő vállalja, hogy az általa termelt gyapotot leszállítja, azt csak olyan gyapottisztító vállalkozás számára szállíthassa be, amely ugyanannak az ágazati szervezetnek a tagja.

| (73) | Az 1307/2013/EU rendeletben megállapított szabályok helyes alkalmazásának figyelemmel kísérése, valamint a szakpolitika végrehajtásának értékelése céljából értesítési kötelezettségeket kell megállapítani a tagállamok számára, különösen azon információk tekintetében, amelyeket az említett rendelet II–V. címének megfelelően meghozott döntéseik kapcsán közölniük kell. |
| --- | --- |

(73)

Az 1307/2013/EU rendeletben megállapított szabályok helyes alkalmazásának figyelemmel kísérése, valamint a szakpolitika végrehajtásának értékelése céljából értesítési kötelezettségeket kell megállapítani a tagállamok számára, különösen azon információk tekintetében, amelyeket az említett rendelet II–V. címének megfelelően meghozott döntéseik kapcsán közölniük kell.

| (74) | Közelebbről, ami a termeléstől függő önkéntes támogatást illeti, a támogatási szabályok helyes alkalmazásának biztosítása, valamint ezen értesítések hatékonnyá tétele érdekében pontosabban meg kell határozni a tagállamok által bejelentendő információk tartalmát, lehetővé téve a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a támogatási intézkedések megtervezésekor a tagállamok tiszteletben tartják-e, a következetességre és a támogatáshalmozásra vonatkozó követelményeket, valamint az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkében a nemzeti felső határértékek tekintetében előírt maximális százalékértékeket és a kapcsolódó teljes összegeket. |
| --- | --- |

(74)

Közelebbről, ami a termeléstől függő önkéntes támogatást illeti, a támogatási szabályok helyes alkalmazásának biztosítása, valamint ezen értesítések hatékonnyá tétele érdekében pontosabban meg kell határozni a tagállamok által bejelentendő információk tartalmát, lehetővé téve a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a támogatási intézkedések megtervezésekor a tagállamok tiszteletben tartják-e, a következetességre és a támogatáshalmozásra vonatkozó követelményeket, valamint az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkében a nemzeti felső határértékek tekintetében előírt maximális százalékértékeket és a kapcsolódó teljes összegeket.

| (75) | A tagállamok bizonyos feltételek mellett dönthetnek nemzeti támogatás nyújtásáról. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen támogatásokat a megszabott határokon belül nyújtsák, indokolt megállapítani egy olyan kötelezettséget, amely szerint a nyújtott támogatások bizonyos részleteiről éves jelentéseket kell benyújtani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(75)

A tagállamok bizonyos feltételek mellett dönthetnek nemzeti támogatás nyújtásáról. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen támogatásokat a megszabott határokon belül nyújtsák, indokolt megállapítani egy olyan kötelezettséget, amely szerint a nyújtott támogatások bizonyos részleteiről éves jelentéseket kell benyújtani a Bizottságnak.

| (76) | A Bizottságot adott esetben tájékoztatni kell az 1307/2013/EU rendeletnek vagy e rendeletnek megfelelően bejelentett döntések felülvizsgálata következtében meghozott döntésekről, hogy a Bizottság ellenőrizhesse az ilyen felülvizsgálat helyes alkalmazását és a hatását. Ezt illetően tehát indokolt értesítési szabályokat megállapítani. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottságot adott esetben tájékoztatni kell az 1307/2013/EU rendeletnek vagy e rendeletnek megfelelően bejelentett döntések felülvizsgálata következtében meghozott döntésekről, hogy a Bizottság ellenőrizhesse az ilyen felülvizsgálat helyes alkalmazását és a hatását. Ezt illetően tehát indokolt értesítési szabályokat megállapítani.

| (77) | Az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletében található egy táblázat, amely a különböző típusú ökológiai jelentőségű területek tekintetében meghatározza az említett rendelet 46. cikkének (3) bekezdésében említett átváltási és súlyozási tényezőket. Az 1307/2013/EU rendelet elfogadásakor a táblázat üresen maradt. Ezt a mellékletet tehát módosítani kell. Az átváltási tényezőket a mérések útján szerzett tapasztalatok és az elemek sajátosságai alapján kell meghatározni. A súlyozási tényezőknek három különböző értéket kell tartalmazniuk, amelyek tükrözik a biológiai sokféleség tekintetében vett jelentőség eltéréseit. Az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletét ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell. Az ökológiai jelentőségű terület kiszámítása céljából az átváltási és súlyozási tényezők az egyenértékű gyakorlatokban szereplő elemek esetében is irányadóak, amennyiben ezek megegyeznek az említett mellékletben felsorolt elemekkel. |
| --- | --- |

(77)

Az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletében található egy táblázat, amely a különböző típusú ökológiai jelentőségű területek tekintetében meghatározza az említett rendelet 46. cikkének (3) bekezdésében említett átváltási és súlyozási tényezőket. Az 1307/2013/EU rendelet elfogadásakor a táblázat üresen maradt. Ezt a mellékletet tehát módosítani kell. Az átváltási tényezőket a mérések útján szerzett tapasztalatok és az elemek sajátosságai alapján kell meghatározni. A súlyozási tényezőknek három különböző értéket kell tartalmazniuk, amelyek tükrözik a biológiai sokféleség tekintetében vett jelentőség eltéréseit. Az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletét ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell. Az ökológiai jelentőségű terület kiszámítása céljából az átváltási és súlyozási tényezők az egyenértékű gyakorlatokban szereplő elemek esetében is irányadóak, amennyiben ezek megegyeznek az említett mellékletben felsorolt elemekkel.

| (78) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az 1120/2009/EK és az 1121/2009/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(78)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az 1120/2009/EK és az 1121/2009/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (79) | Ezt a rendeletet a 2014. naptári év utáni naptári évekhez kapcsolódó támogatás iránti kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(79)

Ezt a rendeletet a 2014. naptári év utáni naptári évekhez kapcsolódó támogatás iránti kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ALKALMAZÁSI KÖR ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

Hatály és általános elvek

1. cikk

Hatály

E rendelet az 1307/2013/EU rendelet egyes nem alapvető elemeit kiegészítő rendelkezéseket határoz meg az alábbiakkal kapcsolatosan:

| a) | a közvetlen támogatásokról szóló általános rendelkezések; |
| --- | --- |

a)

a közvetlen támogatásokról szóló általános rendelkezések;

| b) | az alaptámogatási rendszer; |
| --- | --- |

b)

az alaptámogatási rendszer;

| c) | az egységes területalapú támogatási rendszer; |
| --- | --- |

c)

az egységes területalapú támogatási rendszer;

| d) | az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatot folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

d)

az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatot folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás,

| e) | a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

e)

a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás;

| f) | termeléstől függő önkéntes támogatás; |
| --- | --- |

f)

termeléstől függő önkéntes támogatás;

| g) | a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás; |
| --- | --- |

g)

a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás;

| h) | a tagállamok értesítései kötelezettségei. |
| --- | --- |

h)

a tagállamok értesítései kötelezettségei.

2. cikk

Általános elvek

(1)   A tagállamok e rendeletet objektív kritériumoknak megfelelően, oly módon hajtják végre, amely biztosítja a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmódot, a piac és a verseny torzulásának megakadályozását és egyúttal a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást és az éghajlat védelmét.

(2)   A tagállamok biztosítják az e rendelet alapján megvalósuló támogatás összes feltételének igazolhatóságát és ellenőrizhetőségét.

(3)   E rendelet végrehajtásakor a tagállamok:

| a) | a termeléstől függő támogatástól eltérő támogatások esetében tiszteletben tartják a mezőgazdasági megállapodás 2. mellékletének 1., 5. és 6. pontjában foglalt előírásokat; és |
| --- | --- |

a)

a termeléstől függő támogatástól eltérő támogatások esetében tiszteletben tartják a mezőgazdasági megállapodás 2. mellékletének 1., 5. és 6. pontjában foglalt előírásokat; és

| b) | a termeléstől függő támogatások esetében tiszteletben tartják mezőgazdasági megállapodás 6. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírásokat. |
| --- | --- |

b)

a termeléstől függő támogatások esetében tiszteletben tartják mezőgazdasági megállapodás 6. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírásokat.

3. cikk

A pénzügyi fegyelem következtében szükséges csökkentések

Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkében említett pénzügyi fegyelem következtében szükséges csökkentéseket az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt azon különböző közvetlen támogatási rendszerekből származó kifizetések összegére kell alkalmazni, amelyekre a mezőgazdasági termelő a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II. címének IV. fejezete szerint a közvetlen kifizetésekre kirótt visszavonások és közigazgatási szankciók alkalmazása után és az említett, felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címének II. fejezete szerint a kölcsönös megfeleltetés tekintetében kirótt közigazgatási szankciók alkalmazása előtt jogosult.

2. SZAKASZ

Az 1307/2013/EU rendelet fogalommeghatározásaival kapcsolatos rendelkezések

4. cikk

A mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartása kritériumainak keretrendszere

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában azon kritériumokat, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek teljesíteniük kell annak érdekében, hogy eleget tegyenek kötelezettségüknek, miszerint a mezőgazdasági területet a szokásos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartják, a tagállamok határozzák meg az alábbiak közül az egyik vagy mindkét módon:

| a) | A tagállamok előírják legalább egy éves tevékenység elvégzését a mezőgazdasági termelő számára. Ahol környezetvédelmi okokból indokolt, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy figyelembe veszik a kétévente elvégzett tevékenységeket is; |
| --- | --- |

a)

A tagállamok előírják legalább egy éves tevékenység elvégzését a mezőgazdasági termelő számára. Ahol környezetvédelmi okokból indokolt, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy figyelembe veszik a kétévente elvégzett tevékenységeket is;

| b) | A tagállamok meghatározzák, hogy melyek azok a jellemzők, amelyeknek meg kell felelnie egy adott mezőgazdasági területnek ahhoz, hogy az legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartottnak minősüljön. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok meghatározzák, hogy melyek azok a jellemzők, amelyeknek meg kell felelnie egy adott mezőgazdasági területnek ahhoz, hogy az legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartottnak minősüljön.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kritériumok megállapításakor a tagállamok különbséget tehetnek a különböző típusú mezőgazdasági területek között.

5. cikk

A természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken végzett minimumtevékenységek keretrendszere

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontja alkalmazásában a tagállamok által meghatározandó, a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken elvégzendő minimumtevékenységnek a mezőgazdasági termelő által elvégzett legalább egy éves tevékenységnek kell lennie. Ahol környezetvédelmi okokból indokolt, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy figyelembe veszik a kétévente elvégzett tevékenységeket is.

6. cikk

A gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyának érvényesülése állandó gyepterület esetén

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése h) pontjának alkalmazásában a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyának fennmaradása akkor valósul meg, ha azok az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (4) bekezdése a) pontjának értelmezése szerinti mezőgazdasági parcella szintjén a támogatható terület több mint 50 -át borítják.

7. cikk

Bevett helyi gyakorlatok állandó gyepterület esetén

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése h) pontjának alkalmazásában a bevett helyi gyakorlat a következők valamelyike vagy kombinációja:

| a) | az állatállomány legeltetésére szolgáló területeken érvényesülő azon gyakorlatok, amelyek hagyományos jellegűek és általánosan alkalmazottak az érintett területeken; |
| --- | --- |

a)

az állatállomány legeltetésére szolgáló területeken érvényesülő azon gyakorlatok, amelyek hagyományos jellegűek és általánosan alkalmazottak az érintett területeken;

| b) | a 92/43/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében felsorolt élőhelyek, valamint a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (18) meghatározott biotópok és élőhelyek megőrzése szempontjából fontos gyakorlatok. |
| --- | --- |

b)

a 92/43/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében felsorolt élőhelyek, valamint a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (18) meghatározott biotópok és élőhelyek megőrzése szempontjából fontos gyakorlatok.

8. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (5) bekezdése szerinti csökkentési együttható

Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének alkalmazásakor olyan állandó gyepterület esetében, amely alkalmas a legeltetésre és amely a bevett helyi gyakorlatok részét képezi ott, ahol a legelőterületeken a gyep vagy az egyéb egynyári takarmánynövények hagyományosan nincsenek túlnyomó többségben, a tagállamok különbséget tehetnek a különböző kategóriájú földterületek között annak érdekében, hogy e kategóriák szerint eltérő csökkentési együtthatók legyenek alkalmazhatóak.

9. cikk

Kendertermesztés

Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a kendertermesztésre használt területek támogathatóságának feltétele, hogy a támogatás tárgyévében március 15-én érvényben lévő, a 2002/53/EK tanácsi irányelv (19) 17. cikkének megfelelően közzétett Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében felsorolt fajták vetőmagjait használják. A vetőmagnak a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek (20) megfelelően minősített vetőmagnak kell lennie.

3. SZAKASZ

Aktív mezőgazdasági termelő

10. cikk

Azon esetek, amikor a mezőgazdasági területek főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területeket jelentenek

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában valamely természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja akkor tekinthető olyannak, akinek/amelynek mezőgazdasági területei főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területeket jelentenek, ha e területek az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint bejelentett összes mezőgazdasági területnek több mint 50 -át képviselik.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdése nem vonatkozik arra a természetes vagy jogi személyre, illetve természetes vagy jogi személyek azon csoportjára, aki/amely a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területeken az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontja i. alpontjának értelmezése szerint mezőgazdasági tevékenységet végez.

11. cikk

Nem mezőgazdasági tevékenységből származó bevételek

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdése a) pontjának és – adott esetben – e rendelet 13. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenységből származó bevételek azok a bevételek, amelyeket a mezőgazdasági termelő a gazdaságában végzett, az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezése szerinti mezőgazdasági tevékenységből szerzett, beleértve az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) kapott támogatásokat, valamint a mezőgazdasági tevékenység után járó nemzeti támogatásokat is, az 1307/2013/EU rendelet 18. és 19. cikke alapján járó kiegészítő nemzeti közvetlen támogatások kivételével.

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának értelmezésében a gazdaság mezőgazdasági termékek feldolgozásából származó bevétele mezőgazdasági tevékenységből származó bevételnek tekintendő, feltéve, hogy a feldolgozott termékek a mezőgazdasági termelő tulajdonában maradnak és, hogy a feldolgozás eredménye egy az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontja szerinti másik mezőgazdasági termék.

Minden egyéb bevétel nem mezőgazdasági tevékenységből származó bevételnek tekintendő.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a „bevétel” a költségek és adók levonása előtti bruttó bevételt jelenti.

(3)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás kiszámítása:

| a) | Bulgáriában és Romániában a 2015. évre, az 1307/2013/EU rendelet V. mellékletének A. pontjában meghatározott megfelelő összeg alapján; |
| --- | --- |

a)

Bulgáriában és Romániában a 2015. évre, az 1307/2013/EU rendelet V. mellékletének A. pontjában meghatározott megfelelő összeg alapján;

| b) | Horvátországban az 1307/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő minden egyes évre, az említett rendelet VI. mellékletének A. pontjában meghatározott összeg alapján. |
| --- | --- |

b)

Horvátországban az 1307/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő minden egyes évre, az említett rendelet VI. mellékletének A. pontjában meghatározott összeg alapján.

12. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) és (4) bekezdésében, valamint az e rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett közvetlen támogatások összege

(1)   A mezőgazdasági termelőnek nyújtott, az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének a) pontjában és – adott esetben – az e rendelet 13. cikke (2) bekezdésében említett közvetlen támogatás éves összege a közvetlen támogatásoknak az a teljes összege, amelyre a mezőgazdasági termelő az 1307/2013/EU rendeletnek megfelelően jogosult volt abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan a nem mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel igazolható. Ezt az összeget az 1306/2013./EU rendelet 63. cikke és 91. cikkének (1) bekezdése alkalmazásának figyelembevétele nélkül kell kiszámítani.

Amennyiben az első albekezdésben szereplő legutolsó pénzügyi év 2014 vagy egy korábbi év, úgy a közvetlen támogatás éves összege a közvetlen támogatásoknak az a teljes összege, amelyre a mezőgazdasági termelő a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően az annak 21. és 23. cikkében meghatározott támogatáscsökkentéseket és a támogatási körből való kizárásokat megelőzően jogosult volt.

(2)   Amennyiben a mezőgazdasági termelő az (1) bekezdés első albekezdésében említett legutolsó pénzügyi évben nem nyújtott be közvetlen támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az 1307/2013/EU rendeletnek megfelelően, akkor az (1) bekezdés első albekezdésében szereplő közvetlen támogatás teljes összegét a tagállamok úgy állapítják meg, hogy a mezőgazdasági termelő által a támogatási kérelem benyújtásának évében az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok számát megszorozzák az (1) bekezdés első albekezdésében említett évre hektáronként kifizetett nemzeti átlagos közvetlen támogatással.

Az első albekezdésben említett hektáronkénti nemzeti átlagos közvetlen támogatást úgy állapítják meg, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletében az adott évre meghatározott nemzeti felső határértéket elosztják az adott tagállamban arra az évre az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok teljes számával.

Amennyiben az (1) bekezdés első albekezdésében említett év 2014 vagy egy korábbi év, akkor az e bekezdés első albekezdésében szereplő hektáronkénti nemzeti átlagos közvetlen támogatás megállapítása úgy történik, hogy az adott évre vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határértéket elosztják az adott tagállamban arra az évre a 73/2009/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok teljes számával.

(3)   A mezőgazdasági termelőnek nyújtott, az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében említett közvetlen támogatás összege a közvetlen támogatásoknak az a teljes összege, amelyre a mezőgazdasági termelő az 1307/2013/EU rendeletnek megfelelően az 1306/2013/EU rendelet 63. cikkének és 91. cikke (1) bekezdésének alkalmazása előtt a megelőző évben jogosult volt.

Amennyiben az első albekezdésben említett év 2014, úgy a közvetlen támogatás összege a 2014. évi közvetlen támogatásoknak az a teljes összege, amelyre a mezőgazdasági termelő a 73/2009/EK rendelet értelmében az annak 21. és 23. cikkében meghatározott támogatáscsökkentéseket és a támogatási körből való kizárásokat megelőzően jogosult volt.

(4)   Amennyiben a mezőgazdasági termelő a (3) bekezdés első albekezdésében említett előző évben nem nyújtott be közvetlen támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az 1307/2013/EU rendeletnek megfelelően, akkor a tagállamok a (3) bekezdés első albekezdésében szereplő közvetlen támogatás teljes összegét úgy állapítják meg, hogy a mezőgazdasági termelő által a támogatási kérelem benyújtásának évében az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok számát megszorozzák az előző évi hektáronként kifizetett nemzeti átlagos közvetlen támogatással.

Az első albekezdésben említett hektáronkénti nemzeti átlagos közvetlen támogatást úgy állapítják meg, hogy az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletében az adott évre meghatározott nemzeti felső határértéket elosztják az adott tagállamban arra az évre az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok teljes számával.

Amennyiben a (3) bekezdés első albekezdésében említett előző év 2014, akkor az adott mezőgazdasági termelő részére nyújtott közvetlen támogatás éves összegét a tagállamok úgy állapítják meg, hogy a mezőgazdasági termelő által az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a 2015. évre bejelentett támogatható hektárok számát megszorozzák a 2014. évi hektáronként kifizetett nemzeti átlagos közvetlen támogatással.

A hektáronkénti nemzeti átlagos közvetlen támogatást a 2014. évre úgy állapítják meg, hogy a 2014. évre vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határértéket elosztják az adott tagállamban a 2014. évre az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően bejelentett támogatható hektárok teljes számával.

(5)   Az (1) és (2) bekezdésben említett közvetlen támogatások teljes összegének kiszámítása:

| a) | Bulgáriában és Romániában a 2015. évre, az 1307/2013/EU rendelet V. mellékeltének A. pontjában meghatározott megfelelő összeg alapján; |
| --- | --- |

a)

Bulgáriában és Romániában a 2015. évre, az 1307/2013/EU rendelet V. mellékeltének A. pontjában meghatározott megfelelő összeg alapján;

| b) | Horvátországban az 1307/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő minden egyes évre, az említett rendelet VI. mellékletének A. pontjában meghatározott összeg alapján. |
| --- | --- |

b)

Horvátországban az 1307/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő minden egyes évre, az említett rendelet VI. mellékletének A. pontjában meghatározott összeg alapján.

13. cikk

Annak bizonyítására vonatkozó kritériumok, hogy a mezőgazdasági tevékenység nem jelentéktelen, valamint hogy a fő üzleti tevékenység, illetve a vállalat célja a mezőgazdasági tevékenység

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdése b) alpontjának alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenység nem jelentéktelen, ha az e rendelet 11. cikkének értelmezése szerinti mezőgazdasági tevékenységből származó összes bevétel abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható, legalább egyharmada annak a legutolsó pénzügyi évben elért összes bevételnek, amelyre vonatkozóan ilyen bizonyíték rendelkezésre áll.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a mezőgazdasági tevékenységből származó összes bevétel küszöbértékét egyharmadnál alacsonyabb szinten határozzák meg, feltéve, hogy ez az alacsonyabb küszöbérték nem teszi lehetővé a marginális jelentőségű mezőgazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyek számára azt, hogy aktív mezőgazdasági termelőnek minősüljenek.

Eltérve az első és második albekezdéstől, a tagállamok olyan alternatív kritériumokat határozhatnak meg, amelyek lehetővé teszik, hogy egy adott személy bizonyíthassa, miszerint mezőgazdasági tevékenysége az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének b) alpontja értelmében nem jelentéktelen.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a tagállamok az alábbi módszerek alkalmazásával döntést hozhatnak arról, hogy a mezőgazdasági tevékenység a természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek egy csoportja teljes gazdasági tevékenységének csupán jelentéktelen részét teszi ki:

| a) | a közvetlen támogatások éves összege az e rendelet 11. cikke értelmezése szerinti nem mezőgazdasági tevékenységből származó teljes bevétel kevesebb mint 5 %-át teszi ki abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható; |
| --- | --- |

a)

a közvetlen támogatások éves összege az e rendelet 11. cikke értelmezése szerinti nem mezőgazdasági tevékenységből származó teljes bevétel kevesebb mint 5 %-át teszi ki abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható;

| b) | a mezőgazdasági tevékenységből származó, e rendelet 11. cikkének értelmezése szerinti teljes bevétel összege abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható, alacsonyabb, mint a tagállamok által eldönthető küszöbérték, és nem haladja az abban a legutolsó pénzügyi évben elért teljes bevétel egyharmadát, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági tevékenységből származó, e rendelet 11. cikkének értelmezése szerinti teljes bevétel összege abban a legutolsó pénzügyi évben, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható, alacsonyabb, mint a tagállamok által eldönthető küszöbérték, és nem haladja az abban a legutolsó pénzügyi évben elért teljes bevétel egyharmadát, amelyre vonatkozóan ez bizonyítható.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok olyan alternatív kritériumokat határozhatnak meg, amely szerint a mezőgazdasági tevékenység az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében jelentéktelennek tekintendő.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdése c) pontjának és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenység egy jogi személy fő üzleti tevékenységének vagy vállalata céljának tekintendő, ha az valamely tagállam hivatalos cégnyilvántartása vagy más azzal egyenértékű hivatalos tanúsítása mint fő üzleti tevékenységet vagy vállalati főfeladatot tartja nyilván. Természetes személy esetében ezzel egyenértékű bizonyíték szükséges.

Amennyiben ilyen nyilvántartások nem léteznek, úgy a tagállamok azzal egyenértékű bizonyítékot alkalmaznak.

Az első és a második albekezdéstől eltérve a tagállamok olyan alternatív kritériumokat határozhatnak meg, amelyek szerint a mezőgazdasági tevékenység az említett rendelet 9. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdése c) pontjának és – adott esetben – 9. cikke (3) bekezdése b) pontjának értelmében a természetes vagy jogi személy fő üzleti tevékenységének vagy vállalata céljának tekintendő.

2. FEJEZET

ALAPTÁMOGATÁSI RENDSZER ÉS EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSI RENDSZER

1. SZAKASZ

Az 1307/2013/EU rendelet III. címe 1. fejezetének 1., 2., 3. És 5. szakaszában előírt alaptámogatási rendszer végrehajtásának szabályai

1. Alszakasz

A támogatási jogosultságok első kiosztása

14. cikk

Az öröklés esetei, a jogállásban vagy elnevezésben bekövetkezett változások, valamint az egyesülés és a szétválás

(1)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő tényleges vagy várható öröklés útján szerezte meg a mezőgazdasági üzemet vagy annak egy részét, jogosult arra, hogy saját nevében, a mezőgazdasági üzemet eredetileg irányító mezőgazdasági termelőre vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett igényelje a birtokába került mezőgazdasági üzemnek vagy üzem egy részének kiosztandó támogatási jogosultságokat azok száma és értéke szerint.

Visszavonható várható öröklés esetében a támogatási jogosultságok csak az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében vagy 39. cikkének (1) bekezdésében említett időpontig örökösként megnevezett örökösnek oszthatók ki.

(2)   Az elnevezés megváltozása nincs hatással a kiosztandó támogatási jogosultságok számára és értékére.

A jogállás megváltozása nincs hatással a kiosztandó támogatási jogosultságok számára és értékére, amennyiben az új mezőgazdasági üzemet is az a mezőgazdasági termelő irányítja, aki az eredeti mezőgazdasági üzem felett az irányítás, haszon és pénzügyi kockázat tekintetében ellenőrzést gyakorolt.

(3)   Az egyesülés vagy szétválás nincs hatással a mezőgazdasági üzem(ek) részére kiosztandó támogatási jogosultságok teljes számára és értékére.

Szétválás esetén, ha a tagállam az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (4) vagy (5) bekezdését alkalmazza, a szétválás eredményeképpen létrejövő egyes mezőgazdasági üzemeknek kiosztandó támogatási jogosultságok számát úgy kell meghatározni, hogy az adott új mezőgazdasági üzem rendelkezésére álló támogatható hektárok számát meg kell szorozni a jogosultságok számának azon átlagos csökkentésével, amelyet az eredeti mezőgazdasági üzem esetében az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (4) vagy (5) bekezdésének megfelelően alkalmazni kellett volna.

E bekezdés alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „egyesülés”: két vagy több különálló – az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett – mezőgazdasági termelő egyesülése egyetlen új – az említett cikk szerinti – mezőgazdasági termelővé, amely az irányítás, haszon és pénzügyi kockázat tekintetében a mezőgazdasági üzemeket eredetileg irányító mezőgazdasági termelők, illetve valamelyikük ellenőrzése alatt áll;

b)   „szétválás”: egyetlen – az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett – mezőgazdasági termelő szétválása a következőkre:

| i. | legalább két új, különálló, az említett cikk szerinti mezőgazdasági termelő, amelyek közül legalább egy továbbra is a mezőgazdasági üzemet eredetileg irányító jogi vagy természetes személyek közül legalább egynek az ellenőrzése alatt áll az irányítás, haszon és pénzügyi kockázat tekintetében; vagy |
| --- | --- |

i.

legalább két új, különálló, az említett cikk szerinti mezőgazdasági termelő, amelyek közül legalább egy továbbra is a mezőgazdasági üzemet eredetileg irányító jogi vagy természetes személyek közül legalább egynek az ellenőrzése alatt áll az irányítás, haszon és pénzügyi kockázat tekintetében; vagy

| ii. | az eredeti mezőgazdasági termelő és legalább egy új, különálló, az említett cikk szerinti mezőgazdasági termelő. |
| --- | --- |

ii.

az eredeti mezőgazdasági termelő és legalább egy új, különálló, az említett cikk szerinti mezőgazdasági termelő.

15. cikk

A támogatható hektárok megállapítása az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (2) bekezdésének és 39. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában

(1)   A kiosztandó támogatási jogosultságok számának az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése és 39. cikkének (2) bekezdése szerinti, olyan esetekben történő megállapításához, amikor nem került sor vis maior vagy rendkívüli körülmények elismerésére, csak azok a támogatható hektárok vehetők figyelembe, amelyek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározottak.

(2)   Amikor egy, az (1) bekezdésben említett támogatható hektárra vonatkozóan két vagy több kérelmező nyújt be támogatási jogosultságok kiosztására irányuló kérelmet, akkor azt, hogy kinek kerül kiosztásra a támogatási jogosultság, annak alapján kell eldönteni, hogy ki rendelkezik döntéshozatali jogkörrel az adott hektáron végzett mezőgazdasági tevékenységekkel kapcsolatban, ki rendelkezik a haszon felett és viseli a pénzügyi kockázatokat e tevékenységek kapcsán.

16. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerinti korlátozás

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerinti csökkentés nem haladhatja meg a kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területen elhelyezkedő állandó gyepterületből álló támogatható hektároknak megfelelő támogatási jogosultságok számának 85 %-át.

(2)   Az (1) bekezdésében előírt csökkentési együttható alkalmazása céljából a tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdésében említett hátrányos természeti adottságok alapján különbséget tehetnek a kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területek kategóriái között annak érdekében, hogy különböző csökkentési együtthatókat alkalmazzanak az egyes kategóriákra.

17. cikk

A támogatási jogosultságok értékének az 1307/2013/EU rendelet 26. és 40. cikke szerinti meghatározása

(1)   A 2014. évhez kapcsolódó, az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkében említett releváns közvetlen kifizetések, illetve jogosultságok értékének meghatározásához csak az olyan mezőgazdasági termelőknek teljesített kifizetéseket, illetve jogosultságokat kell figyelembe venni, akik az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének és 24. cikke (9) bekezdésének megfelelően jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek a 2015. évben.

Az 1307/2013/EU rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében említett, az alaptámogatási rendszer végrehajtását megelőző naptári évhez kapcsolódó releváns közvetlen kifizetések meghatározásához csak az olyan mezőgazdasági termelőknek teljesített kifizetéseket kell figyelembe venni, akik az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének megfelelően jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek az alaptámogatási rendszer végrehajtásának első évében.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában szabályozott különleges támogatási intézkedésekre való hivatkozás nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az adott különleges támogatási intézkedések keretében végrehajtott intézkedések közül egyet vagy többet figyelembe vegyenek; |
| --- | --- |

a)

a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában szabályozott különleges támogatási intézkedésekre való hivatkozás nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az adott különleges támogatási intézkedések keretében végrehajtott intézkedések közül egyet vagy többet figyelembe vegyenek;

| b) | a valamely mezőgazdasági termelőnek a 2014-es naptári évre az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdésében említett támogatási programok közül egynek vagy többnek a keretében odaítélt támogatást a 73/2009/EK rendelet II. címének 4. fejezetében meghatározott csökkentések vagy kizárások figyelembevétele nélkül kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

a valamely mezőgazdasági termelőnek a 2014-es naptári évre az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdésében említett támogatási programok közül egynek vagy többnek a keretében odaítélt támogatást a 73/2009/EK rendelet II. címének 4. fejezetében meghatározott csökkentések vagy kizárások figyelembevétele nélkül kell kiszámítani;

| c) | a tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján dönthetnek arról, hogy az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdésében felsorolt, az érintett tagállam által alkalmazott egy vagy több program kapcsán milyen szintű támogatást kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján dönthetnek arról, hogy az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdésében felsorolt, az érintett tagállam által alkalmazott egy vagy több program kapcsán milyen szintű támogatást kell figyelembe venni.

E bekezdés alkalmazása során a tagállamok nem veszélyeztethetik a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint 126., 127. és 129. cikke alapján nyújtott támogatás termeléstől független jellegét.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazásában a 73/2009/EK rendelet 72a. és 125a. cikke alapján a 2014. naptári évre nyújtott támogatást a 73/2009/EK rendelet II. címének 4. fejezetében meghatározott támogatáscsökkentések és a támogatás köréből való kizárások figyelembevétele nélkül kell kiszámítani.

(4)   Az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében szereplő, valamely mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságokra való hivatkozás vonatkozik azokra a támogatási jogosultságokra is, amelyeket adott mezőgazdasági termelőtől a 2014. évre vonatkozó kérelmének benyújtásakor egy másik mezőgazdasági termelő bérel.

18. cikk

A támogatási jogosultságok értékének és számának végleges megállapítása

Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 25. cikke (10) bekezdésében vagy 40. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében említett, a mezőgazdasági termelőknek nyújtott tájékoztatás ideiglenes adatokon alapul, a támogatási jogosultságok végleges értékét és számát az 1306/2013/EU rendelet 74. cikke szerinti valamennyi szükséges ellenőrzés után, de minden esetben az alaptámogatási rendszer érintett tagállam általi alkalmazásának első évét követő év április 1-jéig kell megállapítani és közölni a mezőgazdasági termelőkkel.

19. cikk

A támogatási jogosultságok értékének megállapítása rendkívüli esetekben

(1)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkében vagy 40. cikkének (3) bekezdésében említett, a 2014. évhez, illetve az alaptámogatási rendszer végrehajtását megelőző évhez kapcsolódó közvetlen kifizetések közül egy vagy több alacsonyabb, mint a vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző év megfelelő összegei, akkor a kezdeti egységértéket az adott mezőgazdasági termelőnek a vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző évben nyújtott összegek alapján kell megállapítani.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy azokra az esetekre korlátozzák az (1) bekezdés alkalmazását, amelyekben a 2014. évhez vagy az alaptámogatási rendszer végrehajtását megelőző évhez kapcsolódó közvetlen kifizetések alacsonyabbak, mint vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző év megfelelő összegeinek egy bizonyos százaléka. Ez a százalékos érték nem lehet kisebb, mint 85 %.

20. cikk

Magánjogi szerződéses kikötés adásvétel esetén

(1)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy mezőgazdasági üzemnek vagy annak egy részének az adásvétele esetében a mezőgazdasági termelők egy, az 1306/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 78. cikke b) pontjának megfelelően a Bizottság által a támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelem benyújtására meghatározott legkésőbbi időpont előtt aláírt szerződés útján a mezőgazdasági üzemmel vagy annak egy részével együtt átruházhatják a kiosztandó megfelelő támogatási jogosultságokat. Ilyen esetben a támogatási jogosultságokat az eladó részére kell kiosztani és közvetlenül a vevőre kell átruházni, aki adott esetben hasznot húz azokból a támogatási jogosultságokból, amelyeket az eladó kapott a 2014. évre, vagy azon jogosultságok értékéből, amelyekkel az eladó 2014-ben rendelkezett az említett támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően.

Az ilyen átruházáshoz szükséges, hogy az eladó megfeleljen az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (1) bekezdésének, a vevő pedig az említett rendelet 9. cikkének.

Az ilyen adásvétel nem tekintendő az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (4) bekezdésének értelmében vett, földterület nélküli átruházásnak.

(2)   Az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az 1307/2013/EU rendelet III. címe 1. fejezetének 5. szakaszát alkalmazó tagállamokra is.

21. cikk

Magánjogi szerződéses kikötés bérlet esetén

(1)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy mezőgazdasági üzemnek vagy annak egy részének a bérbeadása esetén a mezőgazdasági termelők egy, a 20. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett időpont előtt aláírt szerződés útján a mezőgazdasági üzemmel vagy annak egy részével együtt bérbe adhatják a kiosztandó megfelelő támogatási jogosultságokat. Ilyen esetben a támogatási jogosultságokat a bérbeadó részére kell kiosztani és közvetlenül a bérlőnek kell bérbe adni, aki adott esetben hasznot húz azokból a támogatási jogosultságokból, amelyeket a bérbeadó kapott a 2014. évre, vagy azon jogosultságok értékéből, amelyekkel a bérbeadó 2014-ben rendelkezett az említett támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásakor az 1307/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően.

Az ilyen átruházáshoz szükséges, hogy a bérbeadó megfeleljen az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (1) bekezdésének, a bérlő pedig a 9. cikkének, és hogy a bérleti szerződés az alaptámogatási rendszer keretében benyújtandó kérelmek benyújtásának végső határideje után járjon le.

Az ilyen bérbeadás nem tekintendő az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (4) bekezdésének értelmében vett földterület nélküli átruházásnak.

(2)   Az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az 1307/2013/EU rendelet III. címe 1. fejezetének 5. szakaszát alkalmazó tagállamokra is.

22. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti kedvezményezettek

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdése a) pontja i. alpontjának első francia bekezdése alkalmazásában az „áruburgonya” és a „vetőburgonya”a 0701 KN-kód alá tartozó burgonya, a burgonyakeményítő-gyártásra szánt burgonya kivételével.

2. Alszakasz

Jogosultságok aktiválása és átruházása

23. cikk

A támogatási jogosultságok értékének kiszámítása

(1)   A támogatási jogosultságokat az első lépésben három tizedesjegyig kell kiszámítani, a második lépésben pedig a legközelebbi második tizedesjegyre kell fel-, illetve lekerekíteni. Amennyiben a számítás olyan eredményt ad, amelyben a harmadik tizedesjegy 5, az összeget felfelé kell kerekíteni a második tizedesjegyre.

(2)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő átruházza egy jogosultság törtrészét, az érintett törtrész értékét minden fennmaradó, az 1307/2013/EU rendelet 25. vagy 40. cikkében említett releváns évre vonatkozóan arányosan kell kiszámítani.

(3)   A tagállamok a mezőgazdasági termelő tulajdonában lévő jogosultságok törtrészeinek összevonásával módosíthatják a támogatási jogosultságokat. Az összevont jogosultságok értékét minden fennmaradó, az 1307/2013/EU rendelet 25. vagy 40. cikkében említett releváns évre vonatkozóan a törtrészek értékének összeadásával kell meghatározni.

24. cikk

A támogatási jogosultságok értékének kiszámítása

(1)   A támogatási jogosultságokat évente csak egyszer jelentheti be kifizetés teljesítésére az azokat (tulajdonosként vagy bérlőként) birtokló mezőgazdasági termelő az egységes kérelem benyújtására vonatkozó legkésőbbi időpontban.

Amennyiben azonban egy mezőgazdasági termelő az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján a Bizottság által megállapított szabályoknak megfelelően igénybe veszi az egységes kérelem módosításának lehetőségét, egyúttal a módosítások illetékes hatóságnak történő bejelentésének időpontjában birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy bérelt) támogatási jogosultságokat is bejelentheti kifizetésre, feltéve, hogy az érintett támogatási jogosultságokat ugyanannak az évnek a vonatkozásában nem jelenti be egy másik mezőgazdasági termelő.

Amennyiben a mezőgazdasági termelő a támogatási jogosultságokat átruházás útján egy másik mezőgazdasági termelőtől szerzi meg, és az említett másik mezőgazdasági termelő már bejelentette kifizetésre azokat a támogatási jogosultságokat, az érintett támogatási jogosultságok kifizetésre való további bejelentése csak akkor megengedett, ha az átruházó az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság által megállapított szabályoknak megfelelően már tájékoztatta az átruházásról az illetékes hatóságot, és az érintett támogatási jogosultságokat az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján a Bizottság által az egységes kérelem módosítására vonatkozóan megállapított határidőkön belül visszavonja saját egységes kérelméből.

(2)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő – miután az 1307/2013/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyilatkozott a rendelkezésére álló összes, egész számban kifejezett támogatási jogosultsághoz tartozó parcelláról – még mindig rendelkezik egy hektár törtrészét kitevő parcellával, újabb egész számú támogatási jogosultságot jelenthet be, ami a parcella méretével arányosan kiszámított támogatásra jogosítja fel. A támogatási jogosultságot az említett rendelet 31. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában teljes mértékben aktiváltnak kell tekinteni.

25. cikk

A jogosultságok átruházása

(1)   Támogatási jogosultságok az év során bármikor átruházhatók.

(2)   Amennyiben egy tagállam él az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (3) bekezdésében előírt lehetőséggel, az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke (3) bekezdése alkalmazásának első évében, de legkésőbb a tagállam által az említett rendelet 33. cikkének (1) bekezdése szerint megállapított időpont előtt egy hónappal meg kell határoznia a szóban forgó rendelkezésben említett régiókat.

3. Alszakasz

Nemzeti vagy regionális tartalékok

26. cikk

A nemzeti vagy regionális tartalékba való visszajuttatás a támogatási jogosultságok átruházásához kapcsolódó visszatartás miatt

Amennyiben egy tagállam él az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (4) bekezdésében előírt lehetőséggel, objektív kritériumok alapján és oly módon, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, és ne torzuljon a piac vagy a verseny, dönthet úgy, hogy a megfelelő, az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatható hektárok nélkül átruházott minden egyes támogatási jogosultság éves egységértékének legfeljebb 30 %-át vagy az annak megfelelő, támogatási jogosultságok számában kifejezett összeget visszajuttatja a nemzeti vagy regionális tartalékba.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok az egyes támogatási jogosultságok éves egységértéke vagy a támogatási jogosultságok számában kifejezett egyenértékű összeg legfeljebb 50 %-ának a visszajuttatásáról rendelkezhetnek az első albekezdésben foglaltak szerint az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első három évében.

27. cikk

A rendkívüli nyereségre vonatkozó záradék alkalmazása

Az 1307/2013/EU rendelet 28. cikke és 40. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában a támogatási jogosultságok értékének a szóban forgó rendelkezésekben említett növekedését úgy kell meghatározni, hogy a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultságainak az 1307/2013/EU rendelet 25. cikke (4) bekezdésének és 26. cikkének, illetve 40. cikke (3) bekezdésének alkalmazásából eredő, az említett rendelet 28. cikke vagy 40. cikke (5) bekezdésében említett adásvétel, illetve bérbeadás utáni értékét össze kell vetni a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultságainak az adásvétel vagy bérbeadás nélküli értékével.

28. cikk

A nemzeti vagy regionális tartalékból az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (6) bekezdése szerint biztosított támogatási jogosultságok megállapítása

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában ha egy fiatal mezőgazdasági termelő vagy egy mezőgazdasági tevékenységét megkezdő mezőgazdasági termelő úgy kérelmez támogatási jogosultságokat a nemzeti vagy regionális tartalékból, hogy nem birtokol (tulajdonosként vagy bérlőként) támogatási jogosultságokat, akkor az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján a Bizottság által a támogatási jogosultságok kiosztása és értékük növelése iránti kérelmének benyújtása tekintetében megállapított legkésőbbi időpontban birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy általa bérelt) támogatható hektárok számával megegyező számú támogatási jogosultságot kell biztosítani neki.

(2)   Ha egy fiatal mezőgazdasági termelő vagy egy mezőgazdasági tevékenységét megkezdő mezőgazdasági termelő úgy kérelmez támogatási jogosultságokat a nemzeti vagy regionális tartalékból, hogy már birtokol (tulajdonosként vagy bérlőként) támogatási jogosultságokat, akkor a kérelem benyújtásának az (1) bekezdés szerinti legkésőbbi időpontjában birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy általa bérelt) azon támogatható hektárok számával megegyező számú támogatási jogosultságot kell biztosítani neki, amely hektárok kapcsán nem rendelkezik támogatási jogosultsággal (tulajdonosként vagy bérlőként).

Amennyiben azon támogatási jogosultságok értéke, amelyeket a mezőgazdasági termelő már birtokol (tulajdonosként vagy bérlőként), elmarad az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében említett nemzeti vagy regionális átlagtól, ezeknek a támogatási jogosultságoknak az éves egységértéke az említett rendelet 30. cikkének (10) bekezdésében előírtaknak megfelelően megnövelhető a nemzeti vagy regionális átlag értékéig.

Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (10) bekezdésében említett értéknövelést az említett rendelet 30. cikkének (7) bekezdése alkalmazásában végrehajtó tagállamokban azonban kötelező az e bekezdés második albekezdésében említett értéknövelés. Az ilyen értéknövelés szintje megfelel az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában végrehajtott legnagyobb mértékű értéknövelés szintjének.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (6) vagy (7) bekezdését alkalmazó tagállamokban a támogatási jogosultságok kiosztására vonatkozóan az említett rendelkezésekben meghatározott korlátozások értelemszerűen alkalmazhatók a támogatási jogosultságoknak az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (6) bekezdésének megfelelően történő kiosztására is.

Azonban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy abban az esetben, ha az első albekezdésben említett egy vagy több korlátozás alkalmazása olyan mértékre korlátozza a valamely mezőgazdasági termelő birtokában lévő vagy a tartalékból újonnan kiosztott támogatási jogosultságok teljes számát, amely nem éri el az adott mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló támogatható hektárok egy rögzített százalékos arányát abban az évben, amelyben a támogatási jogosultságok tartalékból történő kiosztását kéri, akkor a mezőgazdasági termelőnek további támogatási jogosultságokat kell kiosztani, olyan számban, amely megfelel a mezőgazdasági termelő által az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének megfelelően az említett évre vonatkozóan benyújtott kérelemben bejelentett támogatható hektárok teljes száma egy bizonyos hányadának.

Az e cikk második albekezdésében említett, rögzített százalékos arányt az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett módszernek megfelelően kell kiszámítani.

A mezőgazdasági termelő támogatható hektárjai teljes számának az e bekezdés második albekezdésben említett hányadát úgy kell kiszámítani, hogy meg kell felezni az e bekezdés harmadik albekezdésben említett rögzített százalékos arány, valamint a támogatási jogosultságoknak a mezőgazdasági termelő által az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének megfelelően az e bekezdés második albekezdésében említett évre vonatkozó kérelmében bejelentett támogatható hektárjaiban meglévő, a mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok aránya közötti, százalékpontban kifejezett különbséget. Ezen albekezdés alkalmazásában „a mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok” a már a mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatási jogosultságokat és a tartalékból újonnan kiosztandó támogatási jogosultságokat jelentik.

Az e bekezdés második, harmadik és negyedik albekezdésben említett támogatható hektárok számának kiszámításakor a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem számítják be az állandó növények által elfoglalt területeket, az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdésében említett kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területeken elhelyezkedő állandó gyepterületet vagy az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően állandó gyepterületként elismert területeket.

Az 1307/2013/EU rendelet 23. cikkében biztosított, az alaptámogatási rendszer regionális szinten történő alkalmazásának lehetőséget kihasználó tagállamok az e bekezdés második albekezdésében említett számítási módszert a vonatkozó régióban 2015-ben kiosztott/bejelentett teljes számra alapozhatják.

A második albekezdésben szereplő küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági termelő által 2011. október 19. után megszerzett vagy bérbe vett földterületet nem lehet figyelembe venni.

(4)   E cikk alkalmazásában csak azokat a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelőket kell figyelembe venni, akik a 2013-as naptári évben vagy egy annál későbbi évben kezdték meg a mezőgazdasági tevékenységüket, és akik legkésőbb két évvel a mezőgazdasági tevékenységük megkezdésének naptári éve után alaptámogatás iránti kérelmet nyújtanak be.

29. cikk

A nemzeti vagy regionális tartalékból az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) bekezdése szerint biztosított támogatási jogosultságok megállapítása

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában amennyiben az említett rendelet 30. cikke (10) bekezdésének megfelelően új támogatási jogosultságok kerülnek kiosztásra, azokat az e cikkben foglalt feltételeknek és az érintett tagállam által megállapított objektív kritériumoknak megfelelően kell kiosztani.

(2)   Amennyiben egy olyan mezőgazdasági termelő, aki nem rendelkezik (tulajdonosként vagy bérlőként) egyetlen támogatási jogosultsággal sem, az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) bekezdése alapján jogosult arra, hogy támogatási jogosultságokat kapjon a nemzeti vagy regionális tartalékból, és ez iránt kérelmet nyújt be, akkor legfeljebb a kérelem benyújtásának a 28. cikk (1) bekezdése szerinti időpontjában birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy általa bérelt) támogatható hektárok számának megfelelő számú támogatási jogosultságot kaphat.

(3)   Amennyiben egy olyan mezőgazdasági termelő, aki rendelkezik (tulajdonosként vagy bérlőként) támogatási jogosultságokkal, az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) bekezdése alapján jogosult arra, hogy támogatási jogosultságokat kapjon a nemzeti vagy regionális tartalékból, és ez iránt kérelmet nyújt be, akkor legfeljebb kérelem benyújtásának a 28. cikk (1) bekezdése szerinti időpontjában birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy általa bérelt) azon támogatható hektárok számának megfelelő számú támogatási jogosultságot kaphat, amely hektárokra vonatkozóan nem rendelkezik támogatási jogosultsággal (tulajdonosként vagy bérlőként).

Amennyiben azon támogatási jogosultságok értéke, amelyeket a mezőgazdasági termelő már birtokol (tulajdonosként vagy bérlőként), elmarad az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében említett nemzeti vagy regionális átlagtól, ezeknek a támogatási jogosultságoknak az éves egységértéke az említett rendelet 30. cikkének (10) bekezdésében előírtaknak megfelelően megnövelhető a nemzeti vagy regionális átlag értékéig.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok az adott tagállam által az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2013-as igénylési évre meghatározott időpontot követő időszakban nem állapíthatnak meg a termeléshez vagy más ágazatspecifikus adathoz kapcsolódó kritériumokat.

30. cikk

A nemzeti vagy regionális tartalékból biztosított támogatási jogosultságok megállapításának további szabályai

(1)   A támogatási jogosultságok éves egységértékének az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (10) bekezdésében említett növelése során a tagállamok a támogatási jogosultságok nemzeti vagy regionális tartalékból történő kiosztása iránti kérelem benyújtásakor a mezőgazdasági termelő birtokában lévő (tulajdonában lévő vagy általa bérelt) jogosultságok egységértékének növelését objektív kritériumok alapján és oly módon végzik, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő elbánásban részesüljenek, és ne torzuljon a piac vagy a verseny.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok az adott tagállam által az 1122/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2013-as igénylési évre meghatározott időpontot követő időszakban nem állapíthatnak meg a termeléshez vagy más ágazatspecifikus adathoz kapcsolódó kritériumokat.

31. cikk

Rendkívüli esetek

(1)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő vis maior vagy rendkívüli körülmények miatt nem tudott támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet benyújtani az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (1) bekezdésének vagy 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és támogatási jogosultságokat kérelmez a nemzeti vagy regionális tartalékból, akkor számára az említett rendelet 30. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján támogatási jogosultságokat kell biztosítani. A tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 25. cikkének vagy 40. cikkének megfelelően állapítják meg a kiosztandó támogatási jogosultságok éves egységértékét, és meghozzák az említett cikkekben szereplő lehetőségekre vonatkozó döntésüket.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben a támogatási jogosultságok kiosztására vonatkozó, az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (3)-(7) bekezdésében meghatározott egy vagy több korlátozás alkalmazása olyan mértékre korlátozza a valamely mezőgazdasági termelőnek kiosztott támogatási jogosultságok számát, amely nem éri el a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló támogatható hektárok egy rögzített százalékos arányát, és amennyiben a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultságokat kérelmez a nemzeti vagy regionális tartalékból, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott mezőgazdasági termelőt az említett rendelet 30. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében vett „különleges hátrányok” sújtják. Ebben az esetben a mezőgazdasági termelőnek az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően olyan számú támogatási jogosultságot kell kiosztani, amely megfelel a mezőgazdasági termelő által az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 2015-re vonatkozóan benyújtott kérelemben bejelentett támogatható hektárok teljes száma egy bizonyos hányadának.

Az első albekezdésben említett rögzített százalékos arányt a tagállamban 2015-ben az 1307/2013/EU rendelet 24. cikke (3)-(7) bekezdésében foglalt korlátozások alkalmazását követően kiosztott támogatási jogosultságok teljes számának és a tagállamban 2015-ben az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelentett támogatható hektárok teljes számának a hányadosaként kell kiszámítani.

A mezőgazdasági termelő támogatható hektárjai teljes számának az első albekezdésben említett hányadát úgy kell kiszámítani, hogy meg kell felezni az első és a második albekezdésben említett rögzített százalékos arány, valamint a támogatási jogosultságoknak a mezőgazdasági termelő által az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően 2015-ben bejelentett támogatható hektárok teljes számán belüli aránya közötti, százalékpontban kifejezett különbséget.

Az e bekezdés első, második és harmadik albekezdésben említett támogatható hektárok számának kiszámításakor a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem számítják be az állandó növények által elfoglalt területeket, az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (6) bekezdésében említett kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező területeken elhelyezkedő állandó gyepterületet vagy a szóban forgó rendelet 4. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően állandó gyepterületként elismert területeket.

Az 1307/2013/EU rendelet 23. cikkében biztosított, az alaptámogatási rendszer regionális szinten történő alkalmazásának lehetőséget kihasználó tagállamok az e bekezdés második albekezdésében említett számítási módszert a vonatkozó régióban 2015-ben kiosztott/bejelentett teljes számra alapozhatják.

Az első albekezdésben szereplő küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági termelő által 2011. október 19. után megszerzett vagy bérbe vett földterületet nem lehet figyelembe venni.

4. Alszakasz

Az 1307/2013/EU rendelet 21. Cikkének (3) bekezdését alkalmazó tagállamok

32. cikk

Végrehajtás az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdését alkalmazó tagállamokban

Ezen alszakasz eltérő rendelkezése hiányában e szakasz rendelkezései az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdését alkalmazó tagállamokra alkalmazandók.

33. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 21. cikke (4) bekezdésének alkalmazása

Annak meghatározásakor, hogy mely támogatási jogosultságok vesztik hatályukat az 1307/2013/EU rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően, a legalacsonyabb értékű támogatási jogosultságokat kell előnyben részesíteni.

Azonos értékű támogatási jogosultságok esetében a tulajdonolt és a bérelt támogatási jogosultságok számát ugyanolyan arányban kell csökkenteni.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az első és a második bekezdést regionális szinten alkalmazzák.

34. cikk

A támogatási jogosultságok értékének meghatározása az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke szerint az említett rendelet 21. cikkének (3) bekezdését alkalmazó tagállamok esetében

A támogatási jogosultságok kezdeti egységértékének meghatározásához az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdését alkalmazó tagállamok a 2014-re vonatkozó támogatásoknak az említett rendelet 26. cikke (5) bekezdésében említett összegét kiigazíthatják úgy, hogy abból – támogatáscsökkentések és kizárások alkalmazása előtt – kivonják az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján hatályukat vesztett támogatási jogosultságokból eredő összeget.

2. SZAKASZ

Egységes területalapú támogatási rendszer

35. cikk

Támogatható hektárok az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokban

Az 1307/2013/EU rendelet III. címe 1. fejezetének 4. szakaszában előírt egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásában, ideértve az 1307/2013/EU rendeletben [a közvetlen kifizetésekről szóló rendelet] az e program céljára bejelentett támogatható hektárok említéseit, csak azok a támogatható hektárok vehetők figyelembe, amelyek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdése 23. pontjának a) alpontja értelmében meghatározottak.

36. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének alkalmazása

(1)   Az egységes területalapú támogatásnak az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésében előírt differenciálása kapcsán a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában szabályozott különleges támogatási intézkedésekre való hivatkozás nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az adott különleges támogatási intézkedések keretében végrehajtott intézkedések közül egyet vagy többet figyelembe vegyenek; |
| --- | --- |

a)

a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában szabályozott különleges támogatási intézkedésekre való hivatkozás nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az adott különleges támogatási intézkedések keretében végrehajtott intézkedések közül egyet vagy többet figyelembe vegyenek;

| b) | a tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján dönthetnek arról, hogy az érintett tagállam által az említett rendelet 36. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően, illetve adott esetben az említett rendelkezés harmadik albekezdésének megfelelően alkalmazott egy vagy több program kapcsán milyen szintű támogatást kell figyelembe venni; Azonban a vonatkozó rendszer keretében 2014-ben nyújtott támogatás figyelembevételekor az egységes területalapú támogatás differenciálásához használt összeg nem lehet nagyobb, mint az ugyanazon rendszer keretében 2014-ben az egyéni mezőgazdasági termelő részére nyújtott megfelelő összeg. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján dönthetnek arról, hogy az érintett tagállam által az említett rendelet 36. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően, illetve adott esetben az említett rendelkezés harmadik albekezdésének megfelelően alkalmazott egy vagy több program kapcsán milyen szintű támogatást kell figyelembe venni; Azonban a vonatkozó rendszer keretében 2014-ben nyújtott támogatás figyelembevételekor az egységes területalapú támogatás differenciálásához használt összeg nem lehet nagyobb, mint az ugyanazon rendszer keretében 2014-ben az egyéni mezőgazdasági termelő részére nyújtott megfelelő összeg.

| c) | a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése c) pontjának vagy 126., 127. vagy 129. cikkének megfelelően nyújtott támogatás figyelembevételekor az ilyen differenciálás nem veszélyeztetheti az említett rendszerek termeléstől független jellegét. |
| --- | --- |

c)

a 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése c) pontjának vagy 126., 127. vagy 129. cikkének megfelelően nyújtott támogatás figyelembevételekor az ilyen differenciálás nem veszélyeztetheti az említett rendszerek termeléstől független jellegét.

Ez a fajta differenciálás azon mezőgazdasági termelők részére áll rendelkezésre, akik 2014-ben az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének második, harmadik vagy negyedik albekezdésében említett támogatást kapták. A hektáronkénti összeget évente határozzák meg úgy, hogy az egyéni mezőgazdasági termelő részére rendelkezésre álló egységes területalapú támogatás differenciálására szolgáló összeget elosztják az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági termelő által bejelentett támogatható hektárok számával.

(2)   Ha az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett, 2014-hez kapcsolódó egy vagy több támogatási rendszer keretében nyújtott támogatás összege alacsonyabb, mint a vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző év megfelelő összege vagy összegei, akkor a tagállamnak az érintett támogatási rendszerek keretében a vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző évben nyújtott támogatást kell figyelembe vennie.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy azokra az esetekre korlátozzák az első albekezdés alkalmazását, amelyekben a 2014. évhez kapcsolódó közvetlen kifizetések alacsonyabbak, mint vis maiorral vagy rendkívüli körülményekkel érintett éveket megelőző év megfelelő összegeinek egy bizonyos százaléka. Ez a százalékos érték nem lehet kisebb, mint 85 %.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy tényleges vagy várható öröklés esetén az egységes területalapú támogatás differenciálása azon mezőgazdasági termelők számára áll rendelkezésre, akik a mezőgazdasági üzemet örökölték, azzal a feltétellel, hogy az adott mezőgazdasági termelő az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatható.

37. cikk

Kendertermesztés az egységes területalapú támogatási rendszer keretében

A 9. cikk értelemszerűen alkalmazandó az egységes területalapú támogatási rendszerre is.

3. FEJEZET

KIZÖLDÍTÉS

1. SZAKASZ

Egyenértékűség

38. cikk

A nemzeti vagy regionális tanúsítási rendszerekre alkalmazandó előírások

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett egyenértékű gyakorlatok végrehajtása mellett döntő tagállamok kijelölnek legalább egy, a tanúsítványok kiadásáért felelős állami vagy magánhatóságot, amely tanúsítja, hogy a mezőgazdasági termelő az említett rendelet 43. cikke (3) bekezdésének megfelelő gyakorlatokat folytat mezőgazdasági üzeme területén.

(2)   A tanúsítványok kiadásáért felelős állami vagy magánhatóságok teljesítik az alábbi feltételeket:

| a) | rendelkeznek a tanúsítási feladatok elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, berendezésekkel és infrastruktúrával; |
| --- | --- |

a)

rendelkeznek a tanúsítási feladatok elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, berendezésekkel és infrastruktúrával;

| b) | elegendő számú szakképzett és tapasztalt munkatárssal rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

elegendő számú szakképzett és tapasztalt munkatárssal rendelkeznek;

| c) | a tanúsítási feladatok végrehajtása tekintetében pártatlanok, és nem áll fenn összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

c)

a tanúsítási feladatok végrehajtása tekintetében pártatlanok, és nem áll fenn összeférhetetlenség.

A tanúsítványok kiadásáért felelős magánhatóságok mezőgazdasági termelési ágazaton belüli akkreditációját az EN ISO/IEC 17021 szabvánnyal (Irányítási rendszerek auditját és tanúsítását végző testületekre vonatkozó követelmények) vagy az EN ISO/IEC 17065 szabvánnyal (Megfelelőségértékelés. Termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó követelmények) összhangban végzik. A tagállami akkreditációt a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) összhangban kizárólag nemzeti akkreditáló testület végezheti el.

(3)   Visszavonják a tanúsítványok kiadásáért felelős állami vagy magánhatóság kijelölését, amennyiben nem teljesíti a kijelölésére vonatkozóan a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket.

39. cikk

Az 1305/2013/EU rendelet [vidékfejlesztési rendelet] 28. cikkének (6) bekezdésében említett összeg kiszámítása

(1)   Azon mezőgazdasági termelők esetében, akik úgy döntenek, hogy az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában és III. szakaszának 7. pontjában említett gyakorlatot, valamint bármely egyéb, a szóban forgó mellékletbe felvett olyan egyenértékű gyakorlatot folytatnak, amelyre vonatkozóan a kettős finanszírozás elkerülése érdekében konkrét számításra van szükség – például az említett rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében egyenértékű gyakorlatok esetében –, a tagállamoknak az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (6) bekezdése szerint kiszámított hektáronkénti támogatás összegéből ki kell vonniuk az érintett tagállamban vagy régióban az adott gyakorlattal egyenértékű egyes kizöldítési gyakorlatokra vonatkozó, hektáronkénti átlagos kizöldített kifizetés egyharmadának megfelelő összeget.

Az érintett tagállamban vagy régióban a hektáronkénti átlagos kizöldített kifizetés értékét az 1307/2013/EU rendelet II. mellékletében a 2015–2019. évekre vonatkozóan megállapított átlagos nemzeti felső összeghatárnak az említett rendelet 47. cikkének (1) bekezdésében foglalt százalékos értéke, valamint az 1307/2013/EU rendelet 33. vagy 36. cikkével összhangban 2015-ben bejelentett támogatható hektárok száma alapján kell kiszámítani. Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy már 2015-ben végrehajtják az e bekezdés első albekezdésében említett gyakorlatokat, a 2015-ben bejelentett támogatható hektárok számát a 73/2009/EK rendelet 34. cikkének (2) bekezdése értelmében 2014-ben bejelentett adatok alapján becsülhetik meg.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve azok a tagállamok, amelyek az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazásáról határoznak, dönthetnek úgy, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett levonást egyedi alapon, az érintett mezőgazdasági termelőnek folyósított hektáronkénti átlagos kizöldített kifizetés egyharmadának megfelelő összeggel alkalmazzák.

A mezőgazdasági termelőnek folyósított átlagos kizöldített kifizetés értékét az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (9) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésével összhangban a 2015–2019. évekre kiszámított egyedi kifizetés átlagos összege, valamint a mezőgazdasági termelő által a rendelet 33. cikkével összhangban 2015-ben bejelentett támogatható hektárok száma alapján kell kiszámítani.

2. SZAKASZ

A növénytermesztés diverzifikálása

40. cikk

A különböző növénykultúrák arányának kiszámítása a növénytermesztés diverzifikálása céljából

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdése szerinti, különböző növénykultúrák arányának a kiszámítása céljából a figyelembe veendő időszak a művelési időszaknak a tagállami hagyományos művelési eljárásokra figyelemmel megállapított leglényegesebb része.

A tagállamoknak a mezőgazdasági termelőket időben értesíteniük kell erről az időszakról. A mezőgazdasági üzem teljes szántóterületén belül minden egyes hektárt igénylési évenként csak egyszer lehet figyelembe venni a különböző növénykultúrák arányának kiszámítása céljából.

(2)   A különböző növénykultúrák arányának kiszámításához egy adott növénykultúrával borított terület magában foglalhat olyan tájképi jellemzőket, amelyek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkével összhangban támogatható terület részét képezik.

(3)   Az olyan területek esetében, ahol a vegyes növénytermesztés úgy valósul meg, hogy két vagy több növénykultúrát külön sorokban termesztenek, mindegyik növénykultúra akkor számít külön növénykultúrának, ha a szóban forgó terület legalább 25 %-át elfoglalja. A külön növénykultúrák által elfoglalt területet úgy kell kiszámítani, hogy a vegyes növénytermesztésű területet el kell osztani azon növénykultúrák számával, amelyek az adott terület legalább 25 %-át elfoglalják, függetlenül az adott területen lévő növénykultúra tényleges részarányától.

Az olyan területek esetében, ahol a vegyes növénytermesztés úgy valósul meg, hogy a fő növénykultúra alá vetnek egy másik növénykultúrát, úgy kell tekinteni, hogy az adott területet csak a fő növénykultúra borítja.

Azokat a területeket, amelyeken vetőmagkeveréket vetnek, a keverékben található egyes növénykultúráktól függetlenül úgy kell tekinteni, hogy az adott területet egyetlen növénykultúra borítja. Az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdése d) pontjának sérelme nélkül az ilyen egyetlen növénykultúrát „vegyes növénykultúrának” nevezzük. Ha megállapítható, hogy a különböző vetőmagkeverékekben lévő fajok különböznek egymástól, akkor a tagállamok különálló egyetlen növénykultúraként ismerhetik el ezeket a különböző vetőmagkeverékeket, azzal a feltétellel, hogy ezek a különböző vetőmagkeverékeket nem használják az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének d) pontjában említett növénykultúra céljaira.

3. SZAKASZ

Állandó gyepterület

41. cikk

További, környezeti szempontból érzékeny, a Natura 2000 területein kívüli állandó gyepterületek kijelölésére szolgáló keret

Azokat az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett, környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületeket, amelyek kívül esnek a 92/43/EGK irányelv vagy a 2009/147/EK irányelv hatályán, az alábbi egy vagy több kritérium alapján kell kijelölni:

| a) | nagy szervesszén-tartalmú szerves talajt – például tőzegláp vagy vizes élőhelyek – takar; |
| --- | --- |

a)

nagy szervesszén-tartalmú szerves talajt – például tőzegláp vagy vizes élőhelyek – takar;

| b) | a 92/43/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett élőhelyeknek ad otthont; |
| --- | --- |

b)

a 92/43/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett élőhelyeknek ad otthont;

| c) | a 92/43/EGK irányelv II. mellékletében felsorolt vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett növényfajoknak ad otthont; |
| --- | --- |

c)

a 92/43/EGK irányelv II. mellékletében felsorolt vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett növényfajoknak ad otthont;

| d) | a 2009/147/EK irányelv I. mellékletében felsorolt vadon élő madárfajok szempontjából kiemelkedően fontos; |
| --- | --- |

d)

a 2009/147/EK irányelv I. mellékletében felsorolt vadon élő madárfajok szempontjából kiemelkedően fontos;

| e) | a 92/43/EGK irányelv vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett vadon élő állatfajok szempontjából kiemelkedően fontos; |
| --- | --- |

e)

a 92/43/EGK irányelv vagy a nemzeti jogszabályok értelmében védett vadon élő állatfajok szempontjából kiemelkedően fontos;

| f) | a tagállamok által meghatározandó objektív kritériumok alapján meghatározott, jelentős természeti értéket képviselő állandó gyepterületet borít; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok által meghatározandó objektív kritériumok alapján meghatározott, jelentős természeti értéket képviselő állandó gyepterületet borít;

| g) | nagy talajerózió-veszélynek kitett talajt takar; |
| --- | --- |

g)

nagy talajerózió-veszélynek kitett talajt takar;

| h) | a 2000/60/EK irányelv szerint vízgyűjtő-gazdálkodási tervben érzékeny területként kijelölt területen helyezkedik el. |
| --- | --- |

h)

a 2000/60/EK irányelv szerint vízgyűjtő-gazdálkodási tervben érzékeny területként kijelölt területen helyezkedik el.

A tagállamok minden évben dönthetnek úgy, hogy további területeket jelölnek ki és erről a mezőgazdasági termelőt időben értesítik.

42. cikk

Visszaalakítás a környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületekre vonatkozó kötelezettség megszegése esetén

A 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) sérelme nélkül abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett állandó gyepterületet átalakította vagy felszántotta, az érintett tagállam kötelezi a termelőt arra, hogy a szóban forgó területet alakítsa vissza állandó gyepterületté, valamint – eseti alapon – az érintett mezőgazdasági termelőnek pontos utasításokat adhat arra vonatkozóan, hogyan állítsa helyre az okozott környezeti károkat a terület környezeti szempontból érzékeny állapotának a visszaállítása érdekében.

Az említett meg nem felelés megállapítását követően a mezőgazdasági termelőt haladéktalanul értesíteni kell arról, hogy a területet vissza kell alakítania és arról a határidőről, ameddig ennek eleget kell tennie. Ez az időpont legkésőbb a, következő évre vonatkozó egységes kérelem benyújtásának időpontja, vagy Svédország és Finnország esetében a következő év június 30. lehet.

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjától eltérve úgy kell tekinteni, hogy a visszaalakított terület a visszaalakítás első napjától állandó gyepterület, amelyre az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett kötelezettség vonatkozik.

43. cikk

Az állandó gyepterület arányának kiszámítása

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők által bejelentett területek, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet (23) 11. cikkével összhangban a mezőgazdasági üzem ökológiai termelésre használt egységei nem számítanak bele az állandó gyepterület teljes mezőgazdasági területhez viszonyított arányába, valamint az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében említett referenciaarányba.

(2)   A mezőgazdasági termelők által 2012-ben állandó legelőként hasznosított földterületként bejelentett, más hasznosítási formájú földterületté átalakított területek levonhatók az állandó gyepterületek 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti kiszámítása során, az olyan állandó legelő vagy állandó gyepterület hektárszámáig, amelyet a mezőgazdasági termelők 2012 után alakítottak ki és 2015-ben jelentettek be nemzeti, regionális, szubregionális szinten vagy a mezőgazdasági üzem szintjén, feltéve, hogy az állandó legelők fenntartására vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében és az 1306/2013/EU rendelet 93. cikke (3) bekezdésében meghatározott meglévő szabályok teljesülnek.

Az első albekezdésben foglaltak szerint a 2012 után kialakított állandó legelő vagy állandó gyepterület hektárszámának kiszámításakor csak a 73/2009/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2012-ben, 2013-ban vagy 2014-ben bejelentett mezőgazdasági területen lévő állandó legelő vagy állandó gyepterület hektárszámát kell figyelembe venni.

(3)   A tagállamok kiigazítják a referenciaarányt, ha úgy ítélik meg, hogy jelentős hatás éri az arány alakulását, különösen az ökológiai termelésre használt területek változása vagy a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevők sokaságában bekövetkező változás miatt. Ilyen helyzetekben a tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a kiigazításról és az annak alapjául szolgáló indokokról.

44. cikk

Az állandó gyepterület arányának fenntartása

(1)   A tagállamok előírhatják a mezőgazdasági termelők szintjén azt a betartandó egyedi kötelezettséget, hogy előzetes egyedi engedélyeztetés nélkül ne alakítsák át az állandó gyepterületeket. A mezőgazdasági termelőket haladéktalanul, de legkésőbb annak az évnek november 15-e előtt tájékoztatni kell erről a kötelezettségről, amelyben az érintett tagállam így rendelkezik. A szóban forgó kötelezettség csak azon mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó, akikre vonatkoznak az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó állandó gyepterületekkel kapcsolatos kötelezettségek.

Az engedély kiállítása objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok, ezen belül környezetvédelmi kritériumok alkalmazásától függhet. Amennyiben az első albekezdésben említett engedély esetében alkalmazni kell azt a feltételt, hogy megegyező hektárszámú másik területet kell állandó gyepterületként létrehozni, az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjától eltérve úgy kell tekinteni, hogy a szóban fogó terület az átalakítás első napjától kezdve állandó gyepterület. Az ilyen területeket az átalakítás időpontját követő legalább öt egymást követő évben gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni, vagy – amennyiben a tagállam úgy dönt – abban az esetben, amikor a mezőgazdasági termelő olyan területet alakít át állandó gyepterületté, amelyet már eddig is gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére használt, az öt egymást követő év eléréséhez szükséges fennmaradó számú évben.

(2)   Ha megállapítást nyer, hogy az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett arány az ugyanabban a cikkben említett referenciaarányhoz képest több mint 5 %-kal csökkent, az érintett tagállam kötelezettséget ír elő a földterületek állandó gyepterületté való visszaalakítására vonatkozóan, illetve szabályokat ír elő az állandó gyepterületek új átalakításának elkerülése céljából.

A tagállamok meghatározzák a visszaalakítási kötelezettség tárgyát képező mezőgazdaság termelők körét, mégpedig azon termelők közül:

| a) | akikre vonatkoznak az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az említett rendelet 45. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó állandó gyepterületekkel kapcsolatos kötelezettségek, valamint; |
| --- | --- |

a)

akikre vonatkoznak az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az említett rendelet 45. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó állandó gyepterületekkel kapcsolatos kötelezettségek, valamint;

| b) | akik az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkével vagy a 73/2009/EK rendelet 19. cikkével összhangban az elmúlt két naptári év során vagy 2015-ben az elmúlt három naptári év során benyújtott kérelmek alapján olyan mezőgazdasági területekkel rendelkeznek, amelyek állandó gyepterületként vagy állandó legelőként használt földterületből valamilyen más célú földterületté lettek átalakítva. |
| --- | --- |

b)

akik az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkével vagy a 73/2009/EK rendelet 19. cikkével összhangban az elmúlt két naptári év során vagy 2015-ben az elmúlt három naptári év során benyújtott kérelmek alapján olyan mezőgazdasági területekkel rendelkeznek, amelyek állandó gyepterületként vagy állandó legelőként használt földterületből valamilyen más célú földterületté lettek átalakítva.

Ha a második albekezdés b) pontjában említett időszakok 2015 előtti naptári éveket tartalmaznak, a visszaalakítási kötelezettség olyan, állandó legelőként használt földterületből valamilyen más célú földterületté átalakított területekre is alkalmazandó, amelyekre vonatkozott a 73/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése vagy az 1306/2013/EU rendelet 93. cikkének (3) cikke.

A tagállamok annak meghatározása során, hogy mely mezőgazdasági termelőnek kell területet visszaalakítania állandó gyepterületté, először azokat a termelőket kötelezik a visszaalakításra– ha vannak ilyenek –, akik rendelkeznek olyan területtel, amely az e cikk (1) bekezdésében vagy az 1122/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyeztetési követelmény megsértésével állandó gyepterületként vagy állandó legelőként használt földterületből valamilyen más célú földterületté lett átalakítva. Az érintett mezőgazdasági termelőknek a teljes átalakított területet vissza kell alakítaniuk.

(3)   Ha a (2) bekezdés negyedik albekezdésének alkalmazása nem vezet az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett aránynak az 5 %-os küszöb feletti növekedéséhez, a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik rendelkeznek olyan területtel, amely az e cikk (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjában említett időszak során állandó gyepterületként vagy állandó legelőként használt földterületből valamilyen más célú földterületté lett átalakítva, az átalakított terület bizonyos százalékát szintén vissza kell alakítaniuk állandó gyepterületté vagy a százaléknak megfelelő nagyságú, más területen állandó gyepterületet kell létrehozniuk. A százalékos arányt a mezőgazdasági termelő által az e cikk (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjában említett időszakok alatt átalakított területek, valamint az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében említett aránynak az 5 %-os küszöb fölé emeléséhez szükséges terület alapján kell kiszámítani.

Az első albekezdésben említett százalékos mérték kiszámításakor a tagállamok kizárhatják a mezőgazdasági termelő által átalakított területből azokat a területeket, amelyek 2015. december 31. után váltak állandó gyepterületté, azzal a feltétellel, hogy évente elvégzik a térinformatikai támogatási kérelemben évente bejelentett állandó gyepterület adminisztratív keresztellenőrzéseit a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerében rögzített, 2015-ben állandó legelőként bejelentett terület térbeli metszésével, valamint azzal a feltétellel, hogy ezeket az állandó gyepterületeket nem a visszaalakítási kötelezettség vagy az állandó gyepterület kialakítására vonatkozó kötelezettség eredményeként alakították ki a (2) bekezdés vagy az e bekezdés rendelkezései szerint. Ha azonban e kizárás nem teszi lehetővé az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett aránynak az 5 %-os küszöb fölé emelését, a tagállamok nem zárhatják ki e területeket.

Azok az állandó gyepterületek vagy állandó legelőként hasznosított földterületek, amelyeket a mezőgazdasági termelők az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (24) és az 1305/2013/EU tanácsi rendelet szerinti kötelezettségvállalás keretében hoztak létre, a mezőgazdasági termelő által átalakított területként nem vehető figyelembe az első albekezdésben említett arány kiszámításához.

A mezőgazdasági termelőket haladéktalanul – de legkésőbb az 5 %-ot meghaladó csökkenés megállapításának éve december 31. előtt – tájékoztatni kell a rájuk vonatkozó egyedi visszaalakítási kötelezettségről és az állandó gyepterület új átalakításának elkerülésére vonatkozó szabályokról. A visszaalakítási kötelezettséget a következő évre vonatkozó egységes kérelem benyújtásának időpontjáig, vagy Svédország és Finnország esetében a következő év június 30-ig kell teljesíteni.

Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjától eltérve úgy kell tekinteni, hogy az állandó gyepterületté visszaalakított vagy állandó gyepterületként létrehozott terület a visszaalakítás, illetve létrehozás első napjától kezdve állandó gyepterület. Az említett területeket az átalakítás időpontját követő legalább öt egymást követő évben gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni, vagy – amennyiben a tagállam úgy dönt – abban az esetben, amikor a mezőgazdasági termelő olyan területet alakít át állandó gyepterületté, amelyet már eddig is gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére használt, az öt egymás követő év eléréséhez szükséges fennmaradó évben.

4. SZAKASZ

Ökológiai jelentőségű terület

45. cikk

Az ökológiai jelentőségű terület típusaira vonatkozó további kritériumok

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében felsorolt területtípusok ökológiai jelentőségű területnek történő minősítéséhez e cikk (2)–(11) bekezdése alkalmazandó.

(2)   A parlagon hagyott földterületeken tilos mezőgazdasági termelést végezni. Az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontjától eltérve az ökológiai jelentőségű terület céljára öt évnél hosszabb ideig parlagon hagyott földterület továbbra is szántóterület.

(3)   A teraszok a GAEC 7 értelmében, az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében említett módon védett teraszok és egyéb teraszok. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy csak a GAEC 7 értelmében védett teraszokat tekintik ökológiai jelentőségű területnek. Az egyéb teraszok figyelembevétele mellett döntő tagállamok kritériumokat határoznak meg ezen egyéb teraszok tekintetében, ideértve a nemzeti és regionális sajátosságok alapján megállapított minimális magasságot.

(4)   A tájképi elemek a mezőgazdasági termelők rendelkezésére állnak, és azok tekintendők tájképi elemeknek, amelyek a GAEC 7, az SMR 2 vagy az SMR 3 értelmében védettek az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében foglaltak szerint, valamint tájképi elemek a következők is:

| a) | legfeljebb 10 méter széles sövények vagy fás sávok; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 10 méter széles sövények vagy fás sávok;

| b) | legalább 4 méter átmérőjű lombkoronával rendelkező, elszigetelten álló fák; |
| --- | --- |

b)

legalább 4 méter átmérőjű lombkoronával rendelkező, elszigetelten álló fák;

| c) | legalább 4 méter átmérőjű lombkoronával rendelkező, sorban álló fák. A lombkoronák közötti távolság nem haladja meg az 5 métert; |
| --- | --- |

c)

legalább 4 méter átmérőjű lombkoronával rendelkező, sorban álló fák. A lombkoronák közötti távolság nem haladja meg az 5 métert;

| d) | átfedés záródással összekapcsolt fákból álló facsoportok, és mindkét esetben legfeljebb 0,3 hektár kiterjedésű bozótfoltok; |
| --- | --- |

d)

átfedés záródással összekapcsolt fákból álló facsoportok, és mindkét esetben legfeljebb 0,3 hektár kiterjedésű bozótfoltok;

| e) | 1–20 méter széles táblaszegélyek, amelyeken mezőgazdasági termelés nem végezhető; |
| --- | --- |

e)

1–20 méter széles táblaszegélyek, amelyeken mezőgazdasági termelés nem végezhető;

| f) | legfeljebb 0,1 hektár területű tavak. A betonból vagy műanyagból készült tározók nem tekinthetők ökológiai jelentőségű területnek; |
| --- | --- |

f)

legfeljebb 0,1 hektár területű tavak. A betonból vagy műanyagból készült tározók nem tekinthetők ökológiai jelentőségű területnek;

| g) | legfeljebb 6 méter széles vizesárkok, ideértve az öntözés vagy vízelvezetés céljára szolgáló nyílt vízfolyásokat. A betonfalú csatornák nem tekinthetők ökológiai jelentőségű területnek; |
| --- | --- |

g)

legfeljebb 6 méter széles vizesárkok, ideértve az öntözés vagy vízelvezetés céljára szolgáló nyílt vízfolyásokat. A betonfalú csatornák nem tekinthetők ökológiai jelentőségű területnek;

| h) | hagyományos kőfalak. |
| --- | --- |

h)

hagyományos kőfalak.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a tájképi elemek kiválasztását a GAEC 7, az SMR 2 vagy az SMR 3 szerinti elemekre korlátozzák az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében foglaltak szerint, és/vagy – kellőképpen indokolt esetben – az első albekezdés a) – h) pontjában felsorolt egy vagy több elemre.

Az első albekezdés b) és c) pontjának alkalmazásában a tagállamok felvehetik a felsorolásba az általuk értékes tájképi elemnek tekintett, legfeljebb 4 méter átmérőjű lombkoronával rendelkező fákat.

Az első albekezdés e) pontjának alkalmazásában a tagállamok kisebb maximális szélességet is meghatározhatnak.

Az első albekezdés f) pontja alkalmazásában a tagállamok megállapíthatják a tavak minimális méretét, és dönthetnek úgy, hogy a part menti vegetációval borított, legfeljebb 10 méter széles sávot beszámítják a tó méretébe. Kritériumokat határozhatnak meg annak biztosítása érdekében, hogy a tavak természeti értéket képviselőként minősüljenek, figyelembe véve a tavaknak az élőhelyek és fajok megőrzése szempontjából betöltött szerepét.

Az első albekezdés h) pontjának alkalmazásában a tagállamok a nemzeti vagy regionális sajátosságokon alapuló minimumkövetelményeket határoznak meg, ideértve a magassági és szélességi értékek korlátozását.

(5)   A védelmi sávok magukban foglalják a GAEC 1, az SMR 1 vagy az SMR 10 alapján megkövetelt, az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében foglaltak szerinti, vízfolyások mentén elhelyezkedő védelmi sávokat, illetve további védelmi sávokat. E további védelmi sávok minimális szélességét a tagállamok határozzák meg, az azonban nem lehet 1 méternél kisebb. A sávok szántóterületen helyezkednek el vagy azzal határosak oly módon, hogy hosszú éleik párhuzamosak a vízfolyás vagy víztest szélével. A vízfolyások mentén ide tartozhatnak a part menti vegetációval borított, legfeljebb 10 méter széles sávok. A védelmi sávokon tilos mezőgazdasági termelést végezni. A termelés mellőzésére vonatkozó követelménytől eltérve a tagállamok engedélyezhetik a legeltetést vagy a kaszálást, amennyiben a védelmi sáv továbbra is megkülönböztethető a sávval határos mezőgazdasági földterülettől.

(6)   Az agrár-erdészeti hektárok olyan szántóterület, amely az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezetében említett, és az 1698/2005/EK rendelet 44. cikke vagy az 1305/2013/EU rendelet 23. cikke értelmében korábban odaítélt vagy jelenleg odaítélendő támogatás feltételeit teljesítő alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatható.

(7)   Az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok tekintetében a tagállamok hatásköre eldönteni, hogy engedélyezik a mezőgazdasági termelést, művelési tilalmat vezetnek be, vagy mindkét lehetőséget biztosítják a mezőgazdasági termelők számára. Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy nem engedélyezi a mezőgazdasági termelést, a művelési tilalomtól eltérve engedélyezheti a legeltetést vagy a kaszálást, amennyiben a sáv továbbra is megkülönböztethető a sávval határos mezőgazdasági földterülettől. E sávok minimális szélességét a tagállamok határozzák meg, az azonban nem lehet 1 méternél kisebb. A sávok maximális szélessége 10 méter.

(8)   Azon rövid rotációs idejű sarjerdővel beültetett területek esetében, amelyeken nem használnak ásványi műtrágyát és/vagy növényvédő szereket, a tagállamok – az ökológiai szempontból legmegfelelőbb fajoknak az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint összeállított jegyzékből történő kiválasztásával, és így az egyértelműen nem őshonos fajok kizárásával – létrehozzák az e célra felhasználható fajok jegyzékét. A tagállamok – az ökológiai jelentőségű területek célját, különösen a biológiai sokféleség megóvását és fokozását szem előtt tartva – meghatározzák továbbá az ásványi műtrágya és növényvédő szerek használatára vonatkozó előírásokat.

(9)   A köztes kultúrákkal és takarónövényzettel borított területek magukban foglalják az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében foglaltak szerint az SMR 1 követelményei értelmében meghatározott ilyen területeket, valamint más, köztes kultúrákkal és takarónövényzettel borított területeket, amennyiben azokat különböző növényfajok magkeverékének vetésével vagy a főnövény mellett fű alávetésével hozták létre. A tagállamok létrehozzák az alkalmazandó növényfajok keverékeinek jegyzékét, és meghatározzák a köztes kultúrák és a takarónövények vetési időszakát, ezenkívül kiegészítő feltételeket állapíthatnak meg a termelési módszerek tekintetében. A tagállamok által meghatározandó időszak nem tarthat október 1-jénél tovább.

A köztes kultúrákkal és takarónövényzettel borított területek nem foglalják magukban az ősszel, rendesen betakarítás vagy legeltetés céljára vetett, téli takarónövényekkel borított területeket. Nem tartoznak ide az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában említett, és a szóban forgó rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt kötelezettségvállalások útján végrehajtott egyenértékű gyakorlatokkal érintett területek sem.

(10)   A nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területeken a mezőgazdasági termelők azokat a nitrogénmegkötő növényeket termeszthetik, amelyek szerepelnek a tagállamok által összeállított listán. A lista azokat a nitrogénmegkötő növényeket tartalmazza, amelyek a tagállamok megítélése szerint hozzájárulnak a biológiai sokféleség javítására vonatkozó célkitűzéshez. A termesztési idény során ezeknek a növényeknek jelen kell lenniük. A tagállamok szabályokat hoznak létre arra vonatkozóan, hogy hol termeszthetők a területet ökológiai jelentőségét adó nitrogénmegkötő növények. Ezek a szabályok figyelembe veszik a 91/676/EGK és a 2000/60/EK irányelv célkitűzései megvalósításának szükségességét, hiszen a nitrogénmegkötő növények ősszel fokozhatják a nitrogén kilúgozódásának kockázatát. A tagállamok kiegészítő feltételeket állapíthatnak meg a termelési módszerek tekintetében.

A nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területek nem foglalják magukban az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában említett, és a szóban forgó rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt kötelezettségvállalások útján végrehajtott egyenértékű gyakorlatokkal érintett területeket.

(11)   A mezőgazdasági termelő ugyanazt a területet vagy tájképi elemet egy igénylési évben csak egyszer jelentheti be az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó követelmény teljesítése céljából.

46. cikk

Az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó követelmény regionális szintű végrehajtásával kapcsolatos szabályok

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdésében előírt regionális szintű végrehajtás mellett döntő tagállamok az említett cikk alkalmazásában régiókat határoznak meg. A meghatározandó régiók hasonló mezőgazdasági és környezeti feltételekkel rendelkező, egységes és homogén földrajzi területeket foglalnak magukban. Ebben a tekintetben a homogenitás a talajtípusra, a tengerszint feletti magasságra, valamint a természeti és természetközeli területek jelenlétére vonatkozik.

(2)   A meghatározott régiókon belül a tagállamok kijelölik azokat a területeket, amelyeken az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó követelmény tekintetében meghatározott százalékpontok legfeljebb felét végre kell hajtani.

(3)   A meghatározott területek tekintetében a tagállamok különleges kötelezettségeket írnak elő a részt vevő mezőgazdasági termelők vagy azok csoportjai számára. Ezek a kötelezettségek biztosítják az egymással határos ökológiai jelentőségű területek egybefüggő struktúráinak létrehozását. A részt vevő mezőgazdasági termelőkre vagy azok csoportjaira vonatkozó kötelezettségek magukban foglalják azt az előírást, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség hatálya alá tartozó terület legalább 50 %-a az egyes részt vevő mezőgazdasági termelők adott régión belüli mezőgazdasági üzemének földterületén helyezkedjen el, és összhangban álljon az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével.

(4)   A részt vevő mezőgazdasági termelőkre vagy azok csoportjaira vonatkozó kötelezettségek biztosítják, hogy a (3) bekezdésben említett, egybefüggő ökológiai jelentőségű területek magukban foglalnak egy vagy több, az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a), c), d) és h) pontjában szereplő területet.

(5)   A területek (2) bekezdés szerinti kijelölése és a kötelezettségek (3) bekezdésben említett előírása során a tagállamok adott esetben figyelembe veszik a nemzeti vagy regionális szintű biológiai sokféleség meglévő mértékét és/vagy az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiákat, vízgyűjtő-gazdálkodási terveket, illetve a Natura 2000 hálózatnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkében említett ökológiai egységessége biztosítása, illetőleg a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó stratégia végrehajtásához való hozzájárulás érdekében meghatározott szükségleteket.

(6)   A mezőgazdasági termelőkre vonatkozó kötelezettségek előírását megelőzően a tagállamok konzultációt folytatnak az érintett mezőgazdasági termelőkkel vagy azok csoportjaival és más érdekeltekkel. E konzultációt követően a tagállamok véglegesítik a regionális szintű végrehajtásra vonatkozó részletes tervet, és tájékoztatják a konzultációban részt vevő érdekelt feleket és az érintett mezőgazdasági termelőket vagy azok csoportjait erről a tervről, ideértve a területek kijelölését és a részt vevő mezőgazdasági termelőkre vagy azok csoportjaira vonatkozó kötelezettségeket, valamint különösen az egyes mezőgazdasági termelők által saját mezőgazdasági üzemük területén végrehajtandó pontos százalékos értékeket. Ezt az információt a tagállamok legkésőbb a regionális szintű végrehajtás évét megelőző év június 30-ig – illetve e rendelet alkalmazásának első évében kellő időben ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelő megfelelően benyújthassa kérelmét – továbbítják a mezőgazdasági termelő számára.

A mezőgazdasági termelőknek történő, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (9) bekezdésében említett kifizetések sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy szabályokat határozzanak meg a mezőgazdasági termelők közötti pénzügyi ellentételezés, valamint meg nem felelés esetén az egybefüggő ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó közigazgatási szankciók tekintetében.

47. cikk

A kollektív végrehajtással és az egymás közvetlen közelében lévőnek tekintendő mezőgazdasági üzemek által teljesítendő kritériumokkal kapcsolatos szabályok

(1)   Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően engedélyezik a kollektív végrehajtást, az egymás közvetlen közelében lévőnek tekintendő mezőgazdasági üzemek által teljesítendő kritériumokat határoznak meg, az alábbiak bármelyikének segítségével:

| a) | azok a mezőgazdasági termelők, akik mezőgazdasági üzemeinek 80 %-a ugyanazon a településen van; |
| --- | --- |

a)

azok a mezőgazdasági termelők, akik mezőgazdasági üzemeinek 80 %-a ugyanazon a településen van;

| b) | azok a mezőgazdasági termelők, akik mezőgazdasági üzemének 80 %-a a tagállamok által megállapítandó számú – de legfeljebb 15 – kilométer sugarú körnek megfelelő kiterjedésű területen helyezkedik el. |
| --- | --- |

b)

azok a mezőgazdasági termelők, akik mezőgazdasági üzemének 80 %-a a tagállamok által megállapítandó számú – de legfeljebb 15 – kilométer sugarú körnek megfelelő kiterjedésű területen helyezkedik el.

(2)   A kollektív végrehajtásra kijelölt területek, valamint a mezőgazdasági termelőkre vagy azok csoportjaira vonatkozó kötelezettségek meghatározása mellett döntő tagállamok figyelembe veszik a nemzeti vagy regionális szintű biológiai sokféleség meglévő mértékét és/vagy az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiákat, vízgyűjtő-gazdálkodási terveket, illetve a Natura 2000 hálózatnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkében említett ökológiai egységessége biztosítása, illetőleg a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó stratégia javításához való hozzájárulás érdekében meghatározott szükségleteket.

(3)   A részt vevő mezőgazdasági termelőkre vagy azok csoportjaira vonatkozó, (2) bekezdésben említett kötelezettségek között szerepel az a feltétel, hogy az egybefüggő ökológiai jelentőségű területek magukban foglalnak egy vagy több, az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a), c), d) és h) pontjában szereplő területet.

(4)   A kollektív végrehajtásban részt vevő mezőgazdasági termelők írásos megállapodást kötnek, amely részletesen ismerteti a pénzügyi ellentételezéssel, valamint meg nem felelés esetén a közös ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó közigazgatási szankciókkal kapcsolatos belső szabályokat.

48. cikk

Az erdő és a mezőgazdasági földterület arányának meghatározása

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (7) bekezdésének végrehajtása mellett döntő tagállamok az Eurostat rendelkezésre álló adatai alapján meghatározzák az erdőknek és a teljes földterületnek az említett bekezdés első albekezdésében foglalt százalékos arányát. Az erdőre vonatkozó adatok az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete által alkalmazott fogalommeghatározásra utalnak, és nem foglalják magukban az egyéb fás területekhez tartozó területet. A teljes földterület nem foglalja magában a szárazföldi vizekkel – többek között a folyókkal és tavakkal – borított területet.

(2)   Az erdőnek és a mezőgazdasági földterületnek az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében említett arányát az Eurostat rendelkezésre álló adatainak felhasználásával kell kiszámítani. Ha az Eurostatnál nem állnak rendelkezésre az erdővel borított földterületre és a mezőgazdasági földterületre vonatkozó, az erdő arányának az LAU2 szinttel egyenértékű terület szintjén, vagy egy hasonló mezőgazdasági tulajdonságokkal rendelkező egyetlen, egyértelműen egybefüggő földrajzi területet lefedő, pontosan körülhatárolt egység szintjén történő értékeléséhez szükséges adatok, alkalmazhatók más adatforrások.

A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az erdős területekre és a mezőgazdasági földterületekre vonatkozó, naprakész és következetes adatokat alkalmaztak, amelyek a lehető legnagyobb mértékben tükrözik a tényleges helyzetet.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett adatok és számítások három évig érvényesek. E határidő lejártát követően az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében előírt mentesség további alkalmazása és a hároméves időszak megújítása mellett döntő tagállamok – a legfrissebb rendelkezésre álló adatok felhasználásával – e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően újra kiszámítják az arányokat.

A közigazgatási határoknak a (2) bekezdésben említett arányt érintő változásai esetén újraértékelik az adatokat és a számításokat, és a mentesség alkalmazásában bekövetkező bármely változást bejelentik a Bizottságnak.

4. FEJEZET

A FIATAL MEZŐGAZDASÁGI TERMELŐKNEK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

49. cikk

Jogi személyek hozzáférése a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatáshoz

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) bekezdésében említett, a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott éves támogatás odaítélhető jogi személynek tekintet nélkül annak jogi formájára, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a jogi személy az 1307/2013/EU rendelet III. címének I. fejezetében említett alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú kifizetési rendszer keretében jogosult a támogatásra, valamint az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdése szerint aktiválta a támogatási jogosultságokat vagy támogatható hektárokat jelentett be; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy az 1307/2013/EU rendelet III. címének I. fejezetében említett alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú kifizetési rendszer keretében jogosult a támogatásra, valamint az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdése szerint aktiválta a támogatási jogosultságokat vagy támogatható hektárokat jelentett be;

| b) | az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdése szerinti fiatal mezőgazdasági termelő a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást igénybe vevő jogi személy felett az igénybevétel első évében tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorol az irányítási döntések, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében. Amennyiben a jogi személy tőkéje vagy irányítása több természetes személy – közöttük fiatal mezőgazdasági termelőnek nem minősülő személyek – között oszlik meg, a fiatal mezőgazdasági termelőnek képesnek kell lennie – vagy egyedül, vagy más mezőgazdasági termelőkkel együtt – tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorolni; |
| --- | --- |

b)

az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdése szerinti fiatal mezőgazdasági termelő a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást igénybe vevő jogi személy felett az igénybevétel első évében tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorol az irányítási döntések, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében. Amennyiben a jogi személy tőkéje vagy irányítása több természetes személy – közöttük fiatal mezőgazdasági termelőnek nem minősülő személyek – között oszlik meg, a fiatal mezőgazdasági termelőnek képesnek kell lennie – vagy egyedül, vagy más mezőgazdasági termelőkkel együtt – tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorolni;

| c) | a b) pontban megállapított feltételt teljesítő fiatal mezőgazdasági termelők közül legalább egynek eleget kell tennie a tagállamok által az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (3) bekezdése alapján meghatározott kritériumoknak, ha léteznek ilyen kritériumok, hacsak a tagállamok nem döntöttek úgy, hogy a szóban forgó kritériumok minden ilyen, fiatal mezőgazdasági termelőre alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

a b) pontban megállapított feltételt teljesítő fiatal mezőgazdasági termelők közül legalább egynek eleget kell tennie a tagállamok által az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (3) bekezdése alapján meghatározott kritériumoknak, ha léteznek ilyen kritériumok, hacsak a tagállamok nem döntöttek úgy, hogy a szóban forgó kritériumok minden ilyen, fiatal mezőgazdasági termelőre alkalmazandók.

Amennyiben egy jogi személy más jogi személy ellenőrzése vagy más jogi személyek közös ellenőrzése alatt áll, a jogi személy felett ellenőrzést gyakorló természetes személyekre az első albekezdés b) pontjában meghatározott feltételek alkalmazandók.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás már nem ítélhető oda, ha az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és – adott esetben – az (1) bekezdés első albekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő fiatal mezőgazdasági termelők közül már egy sem gyakorol ellenőrzést a jogi személy felett.

(3)   E cikk alkalmazásában:

| a) | az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (4)–(10) bekezdésében a mezőgazdasági termelőre való valamennyi hivatkozást az e cikkben említett jogi személyre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

a)

az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (4)–(10) bekezdésében a mezőgazdasági termelőre való valamennyi hivatkozást az e cikkben említett jogi személyre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett alaptámogatási rendszert vagy egységes területalapú támogatási rendszert érintő kérelem első benyújtására való hivatkozást a jogi személy által a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás iránt benyújtott első kérelemre történő hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

b)

az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett alaptámogatási rendszert vagy egységes területalapú támogatási rendszert érintő kérelem első benyújtására való hivatkozást a jogi személy által a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás iránt benyújtott első kérelemre történő hivatkozásként kell értelmezni;

| c) | e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (5) bekezdésének második mondatában a „tevékenység megkezdése” kifejezést az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjának megfelelően a jogi személy felett ellenőrzést gyakorló fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdésére történő hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

c)

e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (5) bekezdésének második mondatában a „tevékenység megkezdése” kifejezést az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjának megfelelően a jogi személy felett ellenőrzést gyakorló fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdésére történő hivatkozásként kell értelmezni.

(4)   Amennyiben több, az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelő különböző időpontokban szerzett ellenőrzést a jogi személy felett, az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (5) bekezdésnek második mondata szerinti tevékenységkezdés időpontjának a legkorábbi ellenőrzésszerzést kell tekinteni.

50. cikk

Természetes személyek csoportjának hozzáférése a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatáshoz

A 49. cikk értelemszerűen vonatkozik a természetes személyeknek az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett olyan csoportjára, amely a csoport szintjén eleget tesz az e rendelet 49. cikk (1) bekezdésének a) pontjában megállapított követelményeknek.

5. FEJEZET

TERMELÉSTŐL FÜGGŐ TÁMOGATÁS

1. SZAKASZ

Termeléstől függő önkéntes támogatás

51. cikk

Fogalommeghatározások

E szakasz alkalmazásában a „termeléstől függő támogatási intézkedések” az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdésében említett, termeléstől függő önkéntes támogatás végrehajtására irányuló intézkedések.

52. cikk

Általános elvek

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (3) bekezdésében említett régiókat a tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok – például agronómiai és társadalmi-gazdasági jellemzők és regionális mezőgazdasági potenciál vagy intézményi, illetve igazgatási struktúra – alapján határozzák meg. Az ilyen régiók eltérhetnek az 1307/2013/EU rendeletben előírt más támogatási rendszerek keretében kialakított régióktól.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (3) bekezdésében említett konkrét gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik különösen az érintett régiók vagy ágazatok releváns termelési struktúráit és feltételeit.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy bizonyos gazdálkodási típusok vagy meghatározott mezőgazdasági ágazatok „nehézségekkel küzdenek ”, ha többek között a végzett tevékenység alacsony jövedelmezősége miatt – ami negatív hatással van az érintett régió vagy ágazat gazdasági, társadalmi vagy környezeti egyensúlyára – fennáll a termelés beszüntetésének vagy visszaesésének veszélye.

53. cikk

A támogatás odaítélésének feltételei

(1)   A tagállamok a termeléstől függő támogatási intézkedésekre vonatkozó jogosultsági kritériumokat az 1307/2013/EU rendeletben meghatározott keretrendszerrel és az e rendeletben megállapított feltételekkel összhangban állapítják meg.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (6) bekezdésében említett területeket, terméshozamokat és állatlétszámot a tagállamok regionális vagy ágazati szinten rögzítik. Ezeknek tükrözniük kell azokat a maximális hozamokat, művelt földterületet vagy állatlétszámot, amelyeket a megcélzott régióban vagy ágazatban az említett rendelet 53. cikkének (1) bekezdésében említett döntés évét megelőző ötéves időszak során legalább egy évben elértek.

Az éves kifizetést egységnyi támogatási összegként kell kifejezni. Ez az összeg e rendelet I. melléklete 3. i. pontjának megfelelően bejelentett intézkedés finanszírozására meghatározott összeg és vagy a kérdéses évben támogatható földterület, illetve állatlétszám, vagy pedig az e bekezdés első albekezdése szerint rögzített terület, illetve állatlétszám hányadosaként számítható ki.

(3)   Amennyiben a termeléstől függő önkéntes támogatás az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az olajos magvakról szóló, a GATT keretében létrejött egyetértési nyilatkozat mellékletében említett olajos magvakra vonatkozik, a tagállamok által bejelentett, támogatható maximális területek összessége a nemzetközi kötelezettségvállalások betartásának biztosítása céljából európai uniós szinten nem haladhat meg egy maximális területet.

Az első albekezdésben említett maximális terület túllépése esetén az érintett tagállamok a maximális terület és az első albekezdésben említett olajos magvakkal összefüggő támogatás vonatkozásában bejelentett összes terület közötti arányból adódó csökkentési együtthatóval kiigazítják az általuk bejelentett területet.

A Bizottság a második albekezdésben említett csökkentési együtthatót az 1307/2013/EU rendelet 71. cikke (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási aktusok útján állapítja meg.

(4)   Ha a termeléstől függő támogatás szarvasmarhafélékre és/vagy juhokra és kecskékre vonatkozik, a tagállamok a támogatás jogosultsági feltételeként meghatározzák az állatok azonosítására és nyilvántartására vonatkozóan az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25), illetve a 21/2004/EK tanácsi rendeletben (26) előírt követelményeket.

(5)   A tagállamok nem nyújthatnak területalapú, termeléstől függő támogatást olyan területekre, amelyek az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (2), (3) és (4) bekezdésének értelmében nem minősülnek támogatható területeknek. Amennyiben a tagállamok kenderre vonatkozó, termeléstől függő támogatást ítélnek oda, az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdésében és e rendelet 9. cikkében említett feltétel alkalmazandó.

54. cikk

A támogatások összhangja és halmozása

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 52. cikke (8) bekezdésének alkalmazásában az 1305/2013/EU rendeletben és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (27) előírt intézkedéseket „más uniós intézkedéseknek és szakpolitikáknak” kell tekinteni.

(2)   A tagállamok biztosítják a következők közötti összhangot:

| a) | a termeléstől függő támogatási intézkedések és a más uniós intézkedések és szakpolitikák keretében végrehajtott intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a termeléstől függő támogatási intézkedések és a más uniós intézkedések és szakpolitikák keretében végrehajtott intézkedések;

| b) | különböző, termeléstől függő támogatási intézkedések; |
| --- | --- |

b)

különböző, termeléstől függő támogatási intézkedések;

| c) | termeléstől függő támogatási intézkedések és állami támogatásokból finanszírozott intézkedések. |
| --- | --- |

c)

termeléstől függő támogatási intézkedések és állami támogatásokból finanszírozott intézkedések.

A tagállamok biztosítják, hogy a termeléstől függő támogatási intézkedések ne akadályozzák az első albekezdésben említett egyéb intézkedések megfelelő működését.

(3)   Ha egy bizonyos termeléstől függő támogatási intézkedés szerinti támogatás más termeléstől függő támogatási intézkedés vagy más uniós intézkedések és szakpolitikák keretében végrehajtott intézkedés értelmében is odaítélhető, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett termelő az 1307/2013/EU rendelet 52. cikke (5) bekezdésében említett célkitűzés elérésre irányuló támogatást csak egyetlen ilyen intézkedés vonatkozásában kapja meg.

55. cikk

A Bizottság általi jóváhagyás kritériumai

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában alternatíva hiánya akkor áll fenn, ha:

| a) | a termeléstől függő támogatásban részesülő termelésen kívül a megcélzott régióban vagy ágazatban más termelés nem végezhető, vagy az ilyen termelés folytatásához a termelési struktúrák jelentős megváltoztatása szükséges; vagy |
| --- | --- |

a)

a termeléstől függő támogatásban részesülő termelésen kívül a megcélzott régióban vagy ágazatban más termelés nem végezhető, vagy az ilyen termelés folytatásához a termelési struktúrák jelentős megváltoztatása szükséges; vagy

| b) | a más termelésre történő átállás lehetősége rendkívül korlátozott az adott termelésre alkalmas területek vagy infrastruktúra rendelkezésre állásának hiánya, az üzemek számát érintő jelentős egymást követő csökkentések, az átálláshoz szükséges beruházások mértéke vagy más hasonló okok miatt. |
| --- | --- |

b)

a más termelésre történő átállás lehetősége rendkívül korlátozott az adott termelésre alkalmas területek vagy infrastruktúra rendelkezésre állásának hiánya, az üzemek számát érintő jelentős egymást követő csökkentések, az átálláshoz szükséges beruházások mértéke vagy más hasonló okok miatt.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikke (1) bekezdése b) pontjának értelmében gondoskodni kell a helyi feldolgozóipar stabil ellátásáról, amennyiben a megcélzott régióban vagy ágazatban a termelés felfüggesztése vagy csökkentése várhatóan negatív hatást gyakorol a tevékenységre és egyúttal a gazdasági életképességre, vagy a feldolgozóipari tevékenységet végző vállalkozásokban – például a nyersanyag-feldolgozókban, a vágóhidakon vagy az élelmiszer-ipari vállalkozásokban – való foglalkoztatás függ az ilyen termeléstől. Az ilyen feldolgozóipari vállalkozásoknak az adott régióban kell lenniük, vagy tevékenységük végzéséhez jelentős mértékben kell támaszkodniuk az ágazatra.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmében az érintett piacok elhúzódó zavarai akkor állnak fenn, ha az érintett régióban vagy ágazatban tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőket olyan gazdasági veszteségek sújtják, amelyek különösen egy egyedi eseményhez kapcsolódó és behatárolt földrajzi kiterjedésű, szennyezésből vagy környezetminőség-romlásból adódnak.

(4)   A tagállamok által bejelentett, jóváhagyandó intézkedésekből eredő termeléstől függő támogatás mértékének értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében említett 2010–2014-es referencia-időszak legalább egy évében odaítélt, termeléstől függő közvetlen kifizetések mértékét.

2. SZAKASZ

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás

56. cikk

Mezőgazdasági földterületek engedélyezése gyapottermelés céljából

A tagállamok megállapítják azokat az objektív kritériumokat, amelyek alapján a mezőgazdasági földterületek az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése értelmében engedélyezhetők.

Az említett kritériumokat az alábbi tényezők közül egy vagy több alapján kell megállapítani:

| a) | azon régiók agrárgazdasága, amelyekben a gyapot a legfontosabb növénykultúrák közé tartozik; |
| --- | --- |

a)

azon régiók agrárgazdasága, amelyekben a gyapot a legfontosabb növénykultúrák közé tartozik;

| b) | a szóban forgó területek talaj- és éghajlati viszonyai; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó területek talaj- és éghajlati viszonyai;

| c) | az öntözésre használt vízzel való gazdálkodás; |
| --- | --- |

c)

az öntözésre használt vízzel való gazdálkodás;

| d) | a várhatóan környezetkímélő vetésforgók és termesztéstechnológiák. |
| --- | --- |

d)

a várhatóan környezetkímélő vetésforgók és termesztéstechnológiák.

57. cikk

A vetésre szánt fajták engedélyezése

Az 1307/2013/EU rendelet 57. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok a 2002/53/EK irányelvben előírt Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében felsoroltak közül a piac szükségleteihez igazodó fajtákat engedélyezik.

58. cikk

A támogathatóság feltételei

Az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének (1) bekezdése szerinti területeket úgy kell bevetni, hogy az ültetési sűrűség elérje az érintett tagállamok által a talaj- és éghajlati viszonyok és – adott esetben – a regionális sajátosságok figyelembevételével meghatározandó alsó határértéket.

59. cikk

Agronómiai gyakorlatok

A tagállamok egyedi szabályokat írhatnak elő a rendes termesztési körülmények között történő ültetvénygondozás és betakarítás biztosítására irányuló mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan.

60. cikk

Az ágazati szervezetek elismerése

(1)   A tagállamok a legkésőbb március 1-jével kezdődő egyéves időszakra elismernek minden olyan, az 1307/2013/EU rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerinti ágazati szervezetet, amely ilyen szervezetként való elismerés iránti kérelmet nyújt be, és amely:

| a) | a tagállam által legalább 4 000 hektárban meghatározott földterületen gazdálkodik és teljesíti az e rendelet 56.. cikkében megállapított engedélyezési kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

a tagállam által legalább 4 000 hektárban meghatározott földterületen gazdálkodik és teljesíti az e rendelet 56.. cikkében megállapított engedélyezési kritériumokat;

| b) | magában foglal legalább egy gyapottisztító üzemet; és |
| --- | --- |

b)

magában foglal legalább egy gyapottisztító üzemet; és

| c) | belső működési szabályzatot fogadott el – különösen a belépési és tagdíjfizetési feltételekről – a nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

c)

belső működési szabályzatot fogadott el – különösen a belépési és tagdíjfizetési feltételekről – a nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban.

(2)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy egy ágazati szervezet nem teljesíti az (1) bekezdésben előírt elismerési követelményeket, a tagállam visszavonja az elismerést, kivéve, ha az említett követelmények teljesítésének hiányára megoldást találnak. Amennyiben a tagállam az elismerés visszavonását tervezi, értesíti az érintett ágazati szervezetet erről a szándékról, továbbá ismerteti a visszavonás indokait. A tagállam lehetővé teszi az ágazati szervezet számára, hogy meghatározott időn belül megtegye észrevételeit.

Azok a mezőgazdasági termelők, akik olyan ágazati szervezetnek a tagjai, amelynek az elismerését e bekezdés első albekezdésével összhangban visszavonták, elveszítik az 1307/2013/EU rendelet 60. cikkének (2) bekezdésében előírt támogatásnövelési lehetőség igénybevételére való jogukat.

61. cikk

A termelők kötelezettségei

(1)   Egy adott termelő nem lehet tagja egynél több, az 1307/2013/EU rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében említett elismert ágazati szervezetnek.

(2)   Az elismert ágazati szervezetben tagsággal rendelkező termelő köteles az általa megtermelt gyapotot olyan gyapottisztító vállalkozásnak leadni, amely ugyanazon ágazati szervezet tagja.

(3)   A termelők elismert ágazati szervezetbe való belépése, illetve ilyen szervezetben való részvétele csak önkéntes alapon történhet.

6. FEJEZET

ÉRTESÍTÉSEK

62. cikk

A fogalommeghatározásokhoz és a vonatkozó rendelkezésekhez kapcsolódó értesítések

A tagállamok 2015. január 31-ig értesítik a Bizottságot az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghozott döntésekről. Az ilyen értesítés tartalmazza a döntések részleteit, valamint a döntések alapjául szolgáló indokokat és objektív kritériumokat.

63. cikk

A csökkentési együtthatóhoz kapcsolódó értesítések az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének megfelelően

A tagállamok 2015. január 31-ig értesítik a Bizottságot a 8. cikknek megfelelően meghozott döntésekről. Az ilyen értesítés tartalmazza a döntések részleteit, valamint a döntések alapjául szolgáló indokokat és objektív kritériumokat.

64. cikk

Az alaptámogatáshoz kapcsolódó értesítések

(1)   Amennyiben egy tagállam az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése, 24. cikkének (10) bekezdése, 29. cikke és 40. cikkének (4) bekezdése alapján meghozott döntéseiről értesíti a Bizottságot, akkor az értesítésnek tartalmaznia kell az ilyen döntések részleteit. Az említett rendelet 24. cikkének (10) bekezdése, 29. cikke és 40. cikkének (4) bekezdése alapján meghozott döntések esetében az értesítésnek adott esetben indoklást is tartalmaznia kell.

Amennyiben egy tagállam az 1307/2013/EU rendelet 23. cikkének (6) bekezdése alapján meghozott döntéseiről értesíti a Bizottságot, akkor az értesítésnek tartalmaznia kell az ilyen döntések részleteit, valamint a döntések alapjául szolgáló indokokat és objektív kritériumokat, különös tekintettel az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően a régiók meghatározásához használt kritériumokra, az említett rendelet 23. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nemzeti felső összeghatárok régiók közötti megosztásához használt kritériumokra, és az említett rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelően az éves progresszív módosításokhoz használt kritériumokra.

(2)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy él az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (7) bekezdésében, 30. cikke (11) bekezdésének b) pontjában, 32. cikke (3) bekezdésének b) pontjában, 32. cikkének (5) bekezdésében és 36. cikkének (3) bekezdésében biztosított lehetőségekkel, akkor az ilyen döntés alkalmazása első évének január 31-éig értesíti a Bizottságot az említett döntések részleteiről, döntések indoklásáról, valamint – adott esetben – a döntések alapjául szolgáló objektív kritériumokról.

Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (7) bekezdésében említett döntés felülvizsgálata esetében az e bekezdés első albekezdésében említett információkat az ilyen felülvizsgált döntés alkalmazása első évének január 31-éig közölni kell a Bizottsággal.

(3)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy él az 1307/2013/EU rendelet 34. cikkének (3) és (4) bekezdésében biztosított lehetőséggel, akkor az ilyen döntés alkalmazása első évének január 31-éig értesíti a Bizottságot a döntéséről.

(4)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy él az 1307/2013/EU rendelet 39. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 40. cikke (2) és (5) bekezdésében biztosított lehetőségekkel, akkor az ilyen döntés első alkalmazásának évét megelőző év július 31-éig értesíti a Bizottságot az említett döntések részleteiről, a döntések indoklásáról, valamint – adott esetben – a döntések alapjául szolgáló objektív kritériumokról.

(5)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően alkalmazza az egységes területalapú támogatási rendszert, akkor az érintett igénylési évre vonatkozóan minden év szeptember 1-jéig értesíti a Bizottságot az említett rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mezőgazdasági termelők által bejelentett hektárok teljes számáról.

65. cikk

A kizöldítéshez kapcsolódó értesítések

(1)   A tagállamok bejelentik a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | 2014. december 15-ig:






  i. | adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (9) bekezdésében említett kifizetésnek az említett bekezdés harmadik albekezdése szerinti kiszámításával kapcsolatos döntésük; |
| --- | --- | --- |

a)

2014. december 15-ig:

i.

adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (9) bekezdésében említett kifizetésnek az említett bekezdés harmadik albekezdése szerinti kiszámításával kapcsolatos döntésük;

| ii. | adott esetben további, az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületek kijelölésével kapcsolatos döntésük; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben további, az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületek kijelölésével kapcsolatos döntésük;

| iii. | adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (9) bekezdésében említett kifizetésnek az említett rendelet 47. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírtak szerinti, regionális szintű alkalmazásával kapcsolatos döntésük; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (9) bekezdésében említett kifizetésnek az említett rendelet 47. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírtak szerinti, regionális szintű alkalmazásával kapcsolatos döntésük;

| b) | az érintett év december 15-ig az új, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületek kijelölésével kapcsolatos döntés, az e rendelet 41. cikkének második albekezdésében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

b)

az érintett év december 15-ig az új, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületek kijelölésével kapcsolatos döntés, az e rendelet 41. cikkének második albekezdésében foglaltak szerint;

| c) | minden év december 15-ig, az érintett igénylési év tekintetében:






  i. | azon mezőgazdasági termelők teljes száma, akik kötelesek legalább egy, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett környezetvédelmi célú kötelezettséget alkalmazni, valamint az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett hektárok teljes száma; |
| --- | --- | --- |

c)

minden év december 15-ig, az érintett igénylési év tekintetében:

i.

azon mezőgazdasági termelők teljes száma, akik kötelesek legalább egy, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett környezetvédelmi célú kötelezettséget alkalmazni, valamint az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett hektárok teljes száma;

| ii. | az egy vagy több kizöldítési gyakorlat alól mentesülő mezőgazdasági termelők teljes száma és az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett hektárok száma, a 834/2007/EK rendelet előírásainak megfelelő és ezért valamennyi gyakorlat alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettség alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, valamint az említett csoportokba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett hektárok száma. Ezek a számok nem tartalmazzák a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőket; |
| --- | --- |

ii.

az egy vagy több kizöldítési gyakorlat alól mentesülő mezőgazdasági termelők teljes száma és az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett hektárok száma, a 834/2007/EK rendelet előírásainak megfelelő és ezért valamennyi gyakorlat alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettség alól mentesülő mezőgazdasági termelők száma, valamint az említett csoportokba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett hektárok száma. Ezek a számok nem tartalmazzák a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőket;

| iii. | az egyenértékű intézkedéseket alkalmazó mezőgazdasági termelők teljes száma, megkülönböztetve az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében egyenértékű gyakorlatokat alkalmazó mezőgazdasági termelőket, valamint az említett két csoportba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett hektárok száma; |
| --- | --- |

iii.

az egyenértékű intézkedéseket alkalmazó mezőgazdasági termelők teljes száma, megkülönböztetve az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontja értelmében egyenértékű gyakorlatokat alkalmazó mezőgazdasági termelőket, valamint az említett két csoportba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett hektárok száma;

| iv. | a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők teljes száma a két növénykultúrát érintő diverzifikáció biztosítására kötelezett, illetve a három növénykultúrát érintő diverzifikáció biztosítására kötelezett mezőgazdasági termelők száma szerinti bontásban, és ideértve az e csoportokba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett, szántóterülettel borított hektárok számát; |
| --- | --- |

iv.

a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők teljes száma a két növénykultúrát érintő diverzifikáció biztosítására kötelezett, illetve a három növénykultúrát érintő diverzifikáció biztosítására kötelezett mezőgazdasági termelők száma szerinti bontásban, és ideértve az e csoportokba tartozó mezőgazdasági termelők által külön-külön bejelentett, szántóterülettel borított hektárok számát;

| v. | az állandó gyepterület és a teljes mezőgazdasági terület arányának kiszámításakor figyelembe vett mezőgazdasági termelők teljes száma, valamint az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, állandó gyepterülettel borított hektárok teljes száma; |
| --- | --- |

v.

az állandó gyepterület és a teljes mezőgazdasági terület arányának kiszámításakor figyelembe vett mezőgazdasági termelők teljes száma, valamint az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, állandó gyepterülettel borított hektárok teljes száma;

| vi. | a környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületeket bejelentő mezőgazdasági termelők teljes száma, az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterülettel borított hektárok teljes száma és a kijelölt, környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületek hektárjainak teljes száma; |
| --- | --- |

vi.

a környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterületeket bejelentő mezőgazdasági termelők teljes száma, az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, környezeti szempontból érzékenynek számító állandó gyepterülettel borított hektárok teljes száma és a kijelölt, környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterületek hektárjainak teljes száma;

| vii. | az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők teljes száma, az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, szántóterülettel borított hektárok teljes száma és az ökológiai jelentőségű területként bejelentett hektárok teljes száma a súlyozási tényezők alkalmazása előtt, az ökológiai jelentőségű területeknek az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt felsorolásban szereplő típusai szerinti bontásban; |
| --- | --- |

vii.

az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők teljes száma, az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, szántóterülettel borított hektárok teljes száma és az ökológiai jelentőségű területként bejelentett hektárok teljes száma a súlyozási tényezők alkalmazása előtt, az ökológiai jelentőségű területeknek az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt felsorolásban szereplő típusai szerinti bontásban;

| viii. | az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettséget regionális szinten vagy kollektíven végrehajtó mezőgazdasági termelők teljes száma és az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, szántóterülettel borított hektárok teljes száma; |
| --- | --- |

viii.

az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettséget regionális szinten vagy kollektíven végrehajtó mezőgazdasági termelők teljes száma és az ilyen mezőgazdasági termelők által bejelentett, szántóterülettel borított hektárok teljes száma;

| d) | minden év december 15-ig az állandó gyepterületek és a teljes mezőgazdasági terület referenciaaránya és éves aránya, valamint információk az üzem szintjén az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdésének ötödik albekezdése és e rendelet 44. cikke szerint meghatározott kötelezettségekről. |
| --- | --- |

d)

minden év december 15-ig az állandó gyepterületek és a teljes mezőgazdasági terület referenciaaránya és éves aránya, valamint információk az üzem szintjén az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (2) bekezdésének ötödik albekezdése és e rendelet 44. cikke szerint meghatározott kötelezettségekről.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (8) bekezdése értelmében 2014. augusztus 1-jéig teljesítendő bejelentésükben a tagállamok értesítik a Bizottságot az alábbiakról:

| a) | arról a döntésükről, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében felsorolt területek közül mely területek tekintendők ökológiai jelentőségű területnek, és az értesítést 2014. október 1-jéig kiegészítik az ilyen döntésekre vonatkozó részletes információkkal, ideértve a tagállamok által hozott döntések eredményeképpen az ezeken a területeken alkalmazott feltételekre vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

a)

arról a döntésükről, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében felsorolt területek közül mely területek tekintendők ökológiai jelentőségű területnek, és az értesítést 2014. október 1-jéig kiegészítik az ilyen döntésekre vonatkozó részletes információkkal, ideértve a tagállamok által hozott döntések eredményeképpen az ezeken a területeken alkalmazott feltételekre vonatkozó információkat is.

| b) | az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (3) bekezdésében említett átváltási és súlyozási tényezők alkalmazásával kapcsolatos részletes információk. |
| --- | --- |

b)

az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (3) bekezdésében említett átváltási és súlyozási tényezők alkalmazásával kapcsolatos részletes információk.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (8) bekezdése értelmében a releváns döntés első alkalmazását megelőző év augusztus 1-jéig teljesítendő bejelentésükben a tagállamok értesítik a Bizottságot az alábbiakról:

| a) | az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdésében foglalt regionális végrehajtás mellett döntő tagállamok esetében a régiók meghatározásával, a területek kijelölésével és az e rendelet 46. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában kiválasztott területekkel kapcsolatos információk, valamint azok az információk, amelyek alátámasztják, hogy a regionális végrehajtás hogyan szolgálja a környezetvédelemmel, az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós politikák végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdésében foglalt regionális végrehajtás mellett döntő tagállamok esetében a régiók meghatározásával, a területek kijelölésével és az e rendelet 46. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában kiválasztott területekkel kapcsolatos információk, valamint azok az információk, amelyek alátámasztják, hogy a regionális végrehajtás hogyan szolgálja a környezetvédelemmel, az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós politikák végrehajtását;

| b) | az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésében említett kollektív végrehajtás engedélyezése mellett döntő tagállamok adott esetben tájékoztatást nyújtanak a területek kijelöléséről és az e rendelet 47. cikkének (3) bekezdésének alkalmazásában kiválasztott területekről. |
| --- | --- |

b)

az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésében említett kollektív végrehajtás engedélyezése mellett döntő tagállamok adott esetben tájékoztatást nyújtanak a területek kijelöléséről és az e rendelet 47. cikkének (3) bekezdésének alkalmazásában kiválasztott területekről.

(4)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (8) bekezdése értelmében a releváns döntés első alkalmazását megelőző év augusztus 1-jéig teljesítendő bejelentésükben azok a tagállamok, amelyek teljesítik az említett rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében foglalt feltételt, és az említett rendelkezés által előírt mentesség alkalmazása mellett döntenek, értesítik a Bizottságot e döntésük részleteiről, ideértve azokat az adatokat és számításokat, amelyek bizonyítják, hogy az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében foglalt mentesség valamennyi feltétele teljesül.

Az első albekezdés értelemszerűen alkalmazandó az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében előírt mentesség további alkalmazásával és az e rendelet 48. cikkének (3) bekezdésében említett hároméves időszak megújításával kapcsolatos döntésekre.

A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében előírt mentesség alkalmazását érintő bármely változásról.

66. cikk

A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó értesítések

(1)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás kiszámítása tekintetében az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (6) bekezdését alkalmazza, a támogatás kiszámításához kiválasztott módszerről és az említett rendelet 50. cikke (9) bekezdésének megfelelően meghatározott felső határértékről 2015. január 31-ig értesíti a Bizottságot.

(2)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (3) bekezdésének megfelelően határozza meg a támogathatósági feltételeket, vagy az említett rendelet 50. cikkének (10) bekezdésében említett számítási módszert alkalmazza, akkor erről a döntéséről 2015. január 31-ig értesíti a Bizottságot.

(3)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy él a rögzített hektárszámnak az 1307/2013/EU rendelet 50. cikke (10) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt újraszámításának lehetőségével, döntéséről azon év augusztus 1-jéig értesíti a Bizottságot, amelyben az újraszámítást alkalmazná, valamint indoklást ad és ismerteti a döntést megalapozó objektív kritériumokat.

67. cikk

A termeléstől függő önkéntes támogatáshoz kapcsolódó értesítések

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésében említett értesítésekbe be kell foglalni az e rendelet I. mellékletében felsorolt tételeket.

(2)   A termeléstől függő minden támogatási intézkedés és minden meghatározott gazdálkodási típus vagy meghatározott mezőgazdasági ágazat esetében a tagállamok értesítik a Bizottságot a kedvezményezettek teljes számáról, az odaítélt támogatások összegéről, valamint azon teljes területről és azon állatok teljes számáról, amelyekre a támogatást ténylegesen kifizették. Az ilyen értesítéseket a támogatások odaítélésének évét követő év szeptember 15-ig kell elküldeni.

68. cikk

A közvetlen kifizetések odaítélésének minimumkövetelményeivel kapcsolatos értesítések

A tagállamok 2014. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az 1307/2013/EU rendelet 10. cikkének megfelelően meghozott döntésekről.

69. cikk

Az átcsoportosítással nyújtható támogatással kapcsolatos értesítések

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet III. címe 2. fejezete alapján átcsoportosítással nyújtható támogatást nyújt, az 1307/2013/EU rendelet 41. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett értesítés tartalmazza az ilyen döntés részleteit, többek között az átcsoportosítással nyújtható támogatás kiszámításának részleteit és indoklását, valamint adott esetben az említett rendelet 41. cikke (2) bekezdése alapján történő regionális alkalmazásra és a megállapított hektárszámon belüli fokozatos támogatási rendszernek az említett rendelet 41. cikke (5) bekezdése alapján történő kialakítására vonatkozó tájékoztatást.

70. cikk

A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatással kapcsolatos értesítések

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet III. címének 4. fejezete alapján hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást nyújt, 2014. augusztus 1-jéig értesíti a Bizottságot az 1307/2013/EU rendelet 48. cikkének megfelelően meghozott döntésekről. Ez az értesítés tartalmazza az ilyen döntés részleteit, ideértve adott esetben a támogatásoknak – az 1307/2013/EU rendelet 48. cikkének (2) bekezdése alapján – bizonyos területekre történő korlátozására, az említett rendelet 48. cikkének (4) bekezdésében említett felső határok alkalmazására, valamint az említett rendelet 48. cikkének (5) bekezdése alapján történő regionális alkalmazásra vonatkozó tájékoztatást.

71. cikk

A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerrel kapcsolatos értesítések

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet V. címe alapján mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert alkalmaz, 2014. augusztus 1-jéig értesíti a Bizottságot az említett címnek megfelelően meghozott döntésekről.

Ez az értesítés tartalmazza az ilyen döntés részleteit, ideértve a mezőgazdasági termelőknek az 1307/2013/EU rendelet 62. cikkének (2) bekezdése alapján történő lehetséges automatikus bevonását, valamint a támogatásnak az említett rendelet 63. cikke szerinti kiszámítását.

A tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb azon naptári év december 1-ig, amelyre a kifizetés vonatkozik, értesítik a Bizottságot az 1307/2013/EU rendelet 65. cikkének (2) bekezdésében említett, finanszírozásra vonatkozó döntésről.

72. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének, 41. cikke (4) bekezdésének vagy 52. cikke (6) bekezdésének jogi személyeknek vagy azok csoportjainak a tagjaira történő alkalmazása

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdését, 41. cikkének (8) bekezdését vagy 52. cikkének (7) bekezdését, 2014. augusztus 1-jéig értesíti a Bizottságot az ilyen döntések részleteiről.

73. cikk

A támogatások lineáris csökkentése

Az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében, 51. cikkének (2) bekezdésében vagy 65. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett lineáris csökkentések alkalmazása esetében a tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb a lineárisan csökkentett közvetlen kifizetések igénylésének naptári évét követő év június 30-ig tájékoztatják a Bizottságot a csökkentésre alkalmazott százalékos arányról.

74. cikk

Tájékoztatás kérése tagállamok által hozott intézkedésekről

Amennyiben az 1307/2013/EU rendeletben vagy e rendeletben foglalt szabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében szükséges, a Bizottság kérheti, hogy a tagállamok közöljenek részleteket az 1307/2013/EU rendelet végrehajtása vagy az említett rendelet alapján a Bizottság által elfogadott szabályok végrehajtása céljából meghozott intézkedésekről.

75. cikk

Jelentések

(1)   Amennyiben Bulgária és Románia úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet 18. cikke alapján kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetéseket nyújt, 2016. június 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak. A jelentésnek minden egyes kiegészítő nemzeti közvetlen támogatás tekintetében tartalmaznia kell a kedvezményezettek számát, a nyújtott kiegészítő nemzeti közvetlen támogatás teljes összegét, a támogatással érintett hektárok számát, valamint adott esetben a támogatás mértékét.

(2)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy az 1307/2013/EU rendelet 37. cikkének (1) bekezdése alapján átmeneti nemzeti támogatást nyújt, az említett átmeneti nemzeti támogatás végrehajtását követő év szeptember 15-ig éves jelentést nyújt be a Bizottságnak. A jelentésnek minden egyes ágazat tekintetében tartalmaznia kell a kedvezményezettek számát, a nyújtott átmeneti nemzeti támogatás összegét, a támogatással érintett hektárok számát, azon állatok vagy más egységek számát, amelyekre vonatkozóan támogatást nyújtottak, valamint adott esetben a támogatás mértékét.

76. cikk

Értesítés felülvizsgálatból eredő döntésről

Amennyiben egy olyan döntés, amelyről a Bizottságot az 1307/2013/EU rendeletnek vagy e rendeletnek megfelelően értesítették, felülvizsgálható, a Bizottságot – amennyiben az 1307/2013/EU rendelet nem állapít meg más határidőt az értesítésre – a felülvizsgálat eredményeképpen meghozott döntés meghozatalától számított négy héten belül értesíteni kell az ilyen döntésről.

Az ilyen értesítés tartalmazza a döntés részleteit és adott esetben azt az indoklást és azokat az objektív kritériumokat, amelyek alapján az ilyen döntés meghozatalára sor került.

7. FEJEZET

MÓDOSÍTÁS, HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉS ÉS HATÁLYBALÉPÉS

77. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet módosítása

Az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletének helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

78. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1120/2009/EK rendelet és az 1121/2009/EK rendelet hatályát veszti.

Azonban továbbra is alkalmazandók a 2015. naptári év előtti naptári évekhez kapcsolódó támogatás iránti kérelmek vonatkozásában.

79. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a 2014. naptári év utáni naptári évekhez kapcsolódó támogatás iránti kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

1

(2)  A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

2

(3)  A Bizottság 2009. október 29-i 1120/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2009. október 29-i 1121/2009/EK rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 27. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

5

(6)  Lásd a Bíróság 1986. november 25-i, 201/85. és 202/85. számú, a Klensch egyesített ügyekben hozott ítéletét, EBHT 1986., 3477. o., 10. pont.

6

(7)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

7

(8)  A Bizottság 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről. (Lásd a Hivatalos Lap 48. oldalán).

8

(9)  Lásd a Bíróság 2010. október 14-i, C-61/09. sz., a Landkreis Bad Dürkheim ügyben hozott ítéletének (EBHT 2010., I-09763. o.) 50. és azt követő pontjait.

9

(10)  A Bizottság 2009. november 30-i 1122/2009/EK rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 65. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről [vidékfejlesztési rendelet] (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

11

(12)  A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

13

(14)  Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése. COM(2013) 249 final, 2013.5.6.

14

(15)  Lásd a Bíróság 2012. október 25-i, C-592/11. számú, az Anssi Ketelae ügyben hozott ítéletének 56. pontját (az EBHT-ban még nem tették közzé).

15

(16)  HL L 147., 1993.6.18., 26. o.

16

(17)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

18

(19)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/53/EK irányelve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről (HL L 193., 2002.7.20., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/57/EK irányelve az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).

22

(23)  A Tanács 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

23

(24)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

25

(26)  A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/01/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

27

---

I. MELLÉKLET

A 67. cikk (1) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtandó tájékoztatás tartalma

A tájékoztatásnak tartalmaznia kell:

| 1. | a termeléstől függő támogatás céljára rögzített teljes összeget és a hozzá kapcsolódó, az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkében említett nemzeti felső határ százalékértékét az egyes évekre vonatkozóan, egészen 2020-ig; |
| --- | --- |

1.

a termeléstől függő támogatás céljára rögzített teljes összeget és a hozzá kapcsolódó, az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkében említett nemzeti felső határ százalékértékét az egyes évekre vonatkozóan, egészen 2020-ig;

| 2. | az egyes támogatási intézkedések címét; |
| --- | --- |

2.

az egyes támogatási intézkedések címét;

| 3. | az egyes támogatási intézkedések leírását, beleértve legalább a következőket:






  a) | a megcélzott régió vagy ágazat; |
| --- | --- | --- |

3.

az egyes támogatási intézkedések leírását, beleértve legalább a következőket:

a)

a megcélzott régió vagy ágazat;

| b) | a kiválasztott konkrét gazdálkodási típusok és/vagy konkrét mezőgazdasági ágazatok, valamint a tapasztalt nehézségek ismertetése; |
| --- | --- |

b)

a kiválasztott konkrét gazdálkodási típusok és/vagy konkrét mezőgazdasági ágazatok, valamint a tapasztalt nehézségek ismertetése;

| c) | a kapcsolódó gazdasági, társadalmi vagy környezeti jelentőség leírása; |
| --- | --- |

c)

a kapcsolódó gazdasági, társadalmi vagy környezeti jelentőség leírása;

| d) | az. 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (2) bekezdésében említett megcélzott ágazatok és termelés meghatározására megállapított kritériumok; |
| --- | --- |

d)

az. 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (2) bekezdésében említett megcélzott ágazatok és termelés meghatározására megállapított kritériumok;

| e) | az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (4) bekezdésében megállapított eltérés végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (4) bekezdésében megállapított eltérés végrehajtása;

| f) | az intézkedés időtartama; |
| --- | --- |

f)

az intézkedés időtartama;

| g) | az alkalmazandó jogosultsági feltételek; |
| --- | --- |

g)

az alkalmazandó jogosultsági feltételek;

| h) | a támogatás egységre vetített, az e rendelet 53. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően kiszámított becsült összege; |
| --- | --- |

h)

a támogatás egységre vetített, az e rendelet 53. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően kiszámított becsült összege;

| i) | a finanszírozás vonatkozásában rögzített összeg; |
| --- | --- |

i)

a finanszírozás vonatkozásában rögzített összeg;

| j) | az alkalmazandó mennyiségi határérték, azaz az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (6) bekezdésével összhangban rögzített területek és terméshozamok vagy állatlétszám; |
| --- | --- |

j)

az alkalmazandó mennyiségi határérték, azaz az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (6) bekezdésével összhangban rögzített területek és terméshozamok vagy állatlétszám;

| k) | adott esetben az e rendelet 53. cikkének (3) bekezdésében említett olajos magvakra vonatkozó támogatás felhasználása céljából rögzített maximális terület; |
| --- | --- |

k)

adott esetben az e rendelet 53. cikkének (3) bekezdésében említett olajos magvakra vonatkozó támogatás felhasználása céljából rögzített maximális terület;

| l) | bármilyen meglévő, a termeléstől függő támogatás felhasználása szerinti régióban vagy ágazatban végrehajtott, más uniós támogatási programok keretében vagy állami támogatás révén finanszírozott intézkedés keretében hozott intézkedés, valamint – adott esetben – azok a kritériumok és adminisztratív szabályok, amelyek biztosítják, hogy az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (5) bekezdésében említett célok megvalósítására irányuló támogatást az említett rendelet 52. cikkének (9) bekezdésével összhangban ne ítéljék oda más uniós támogatási programok keretében; |
| --- | --- |

l)

bármilyen meglévő, a termeléstől függő támogatás felhasználása szerinti régióban vagy ágazatban végrehajtott, más uniós támogatási programok keretében vagy állami támogatás révén finanszírozott intézkedés keretében hozott intézkedés, valamint – adott esetben – azok a kritériumok és adminisztratív szabályok, amelyek biztosítják, hogy az 1307/2013/EU rendelet 52. cikkének (5) bekezdésében említett célok megvalósítására irányuló támogatást az említett rendelet 52. cikkének (9) bekezdésével összhangban ne ítéljék oda más uniós támogatási programok keretében;

| 4. | adott esetben a megcélzott régió vagy ágazat sajátos helyzetének, valamint a konkrét gazdálkodási típusok, illetve meghatározott mezőgazdasági ágazatok sajátos jellemzőinek részletes leírását, amelyek miatt az. 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (1) bekezdésében említett százalékérték elégtelen a feltárt nehézségek kezeléséhez, és amelyek indokolják az említett rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb támogatási szintet; |
| --- | --- |

4.

adott esetben a megcélzott régió vagy ágazat sajátos helyzetének, valamint a konkrét gazdálkodási típusok, illetve meghatározott mezőgazdasági ágazatok sajátos jellemzőinek részletes leírását, amelyek miatt az. 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (1) bekezdésében említett százalékérték elégtelen a feltárt nehézségek kezeléséhez, és amelyek indokolják az említett rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti magasabb támogatási szintet;

| 5. | adott esetben annak bizonyítását, hogy az 1307/2013/EU rendelet 55. cikke (1) bekezdésének a), b), c) vagy d) pontjában említett szükségletek egyike fennáll. |
| --- | --- |

5.

adott esetben annak bizonyítását, hogy az 1307/2013/EU rendelet 55. cikke (1) bekezdésének a), b), c) vagy d) pontjában említett szükségletek egyike fennáll.

---

II. MELLÉKLET

„X. MELLÉKLET

A 46. cikk (3) bekezdésében említett átváltási és súlyozási tényezők (1)

| Jellemzők | Átváltási tényező
  (m/fa – m2) | Súlyozási tényező | Ökológiai jelentőségű terület
  (ha mindkét tényező alkalmazandó) |
| --- | --- | --- | --- |
| Parlagon hagyott földterület (egység:1 m2) | n.a. | 1 | 1 m2 |
| Teraszok (egység:1 m) | 2 | 1 | 2 m2 |
| Tájképi jellegzetességek: | | | |
| | Sövények/erdősávok (egység: 1 m) | 5 | 2 | 10 m2 |
| Elszigetelten álló fa (db fa) | 20 | 1,5 | 30 m2 |
| Fasorok (egység:1 m) | 5 | 2 | 10 m2 |
| Facsoportok/Bozótfoltok (egység:1 m2) | n.a. | 1,5 | 1,5 m2 |
| Táblaszegély (egység:1 m) | 6 | 1,5 | 9 m2 |
| Tavak (egység:1 m2) | n.a. | 1,5 | 1,5 m2 |
| Árkok (egység:1 m) | 3 | 2 | 6 m2 |
| Hagyományos kőfalak (egység:1 m) | 1 | 1 | 1 m2 |
| Egyéb, fent fel nem sorolt, a GAEC7, az SMR 2 vagy az SMR 3 értelmében védett jellegzetességek (egység: 1 m2) | n.a. | 1 | 1 m2 |
| Védelmi sávok (egység:1 m) | 6 | 1,5 | 9 m2 |
| Agrár-erdészeti hektárok (egység:1 m2) | n.a. | 1 | 1 m2 |
| Erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok (egység:1 m) | | | |
| | | Ebből termelés alatt nem álló
  Ebből termelés alatt álló | 6
  6 | 1,5
  0,3 | 9 m2

  1,8 m2 |
| Rövid vágásfordulójú sarjerdővel beültetett területek (egység:1 m2) | n.a. | 0,3 | 0,3 m2 |
| A 32. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített területek (egység:1 m2) | n.a. | 1 | 1 m2 |
| Köztes kultúrákkal és takarónövényzettel borított területek (egység:1 m2) | n.a. | 0,3 | 0,3m2 |
| Nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területek (egység:1 m2) | n.a. | 0,3 | 0,3 m2 |

Jellemzők

Átváltási tényező

(m/fa – m2)

Súlyozási tényező

Ökológiai jelentőségű terület

(ha mindkét tényező alkalmazandó)

Parlagon hagyott földterület (egység:1 m2)

n.a.

1

1 m2

Teraszok (egység:1 m)

2

1

2 m2

Tájképi jellegzetességek:

Sövények/erdősávok (egység: 1 m)

5

2

10 m2

Elszigetelten álló fa (db fa)

20

1,5

30 m2

Fasorok (egység:1 m)

5

2

10 m2

Facsoportok/Bozótfoltok (egység:1 m2)

n.a.

1,5

1,5 m2

Táblaszegély (egység:1 m)

6

1,5

9 m2

Tavak (egység:1 m2)

n.a.

1,5

1,5 m2

Árkok (egység:1 m)

3

2

6 m2

Hagyományos kőfalak (egység:1 m)

1

1

1 m2

Egyéb, fent fel nem sorolt, a GAEC7, az SMR 2 vagy az SMR 3 értelmében védett jellegzetességek (egység: 1 m2)

n.a.

1

1 m2

Védelmi sávok (egység:1 m)

6

1,5

9 m2

Agrár-erdészeti hektárok (egység:1 m2)

n.a.

1

1 m2

Erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok (egység:1 m)

Ebből termelés alatt nem álló

Ebből termelés alatt álló

6

6

1,5

0,3

9 m2

1,8 m2

Rövid vágásfordulójú sarjerdővel beültetett területek (egység:1 m2)

n.a.

0,3

0,3 m2

A 32. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített területek (egység:1 m2)

n.a.

1

1 m2

Köztes kultúrákkal és takarónövényzettel borított területek (egység:1 m2)

n.a.

0,3

0,3m2

Nitrogénmegkötő növényekkel beültetett területek (egység:1 m2)

n.a.

0,3

0,3 m2

---

(1)  Az átváltási és súlyozási tényezők – kizárólag a mezőgazdasági üzemen belül elhelyezkedő ökológiai jelentőségű terület e rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerinti kiszámítása céljából – a IX. melléklet III. szakaszában felsorolt egyenértékű gyakorlatok jegyzékében szereplő – a jelen mellékletben felsorolt és a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-i 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 181., 2014.6.20., 1. o.) 45. cikkében meghatározott jellemzőkkel megegyező – jellemzőkre is alkalmazandók.”

1

---

| 20.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/48

---

A BIZOTTSÁG 640/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. március 11.)

az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 63. cikke (4) bekezdésére, 64. cikke (6) bekezdésére, 72. cikke (5) bekezdésére, 76. cikkére, 77. cikke (7) bekezdésére, 93. cikke (4) bekezdésére, 101. cikke (1) bekezdésére, valamint 120. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezi és felváltja egyebek mellett az 1290/2005 tanácsi rendeletet (2). Az 1306/2013/EU rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Az új jogi keret rendszerének zökkenőmentes működése érdekében indokolt egyes szabályokat ilyen aktusok útján elfogadni. Ezeknek az aktusoknak helyénvaló felváltaniuk különösen az 1122/2009/EK bizottsági rendeletben (3) foglalt szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezi és felváltja egyebek mellett az 1290/2005 tanácsi rendeletet (2). Az 1306/2013/EU rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Az új jogi keret rendszerének zökkenőmentes működése érdekében indokolt egyes szabályokat ilyen aktusok útján elfogadni. Ezeknek az aktusoknak helyénvaló felváltaniuk különösen az 1122/2009/EK bizottsági rendeletben (3) foglalt szabályokat.

| (2) | Indokolt megállapítani különösen az 1306/2013/EU rendelet egyes nem lényeges elemeit kiegészítő szabályokat a következőkkel kapcsolatban: az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: „integrált rendszer”) működése; a támogatási vagy kifizetési kérelmek benyújtására vonatkozó határidők; a támogatások részben vagy teljes egészében való elutasítására és a jogosulatlan támogatások részben vagy teljes egészében való visszavonására vonatkozó feltételek; valamint közigazgatási szankciók megállapítása az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott rendszerek keretében kapott támogatásokból való részesülésre vonatkozó feltételeknek és az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által megállapított vidékfejlesztési intézkedéseknek megfelelően kapott támogatások feltételeinek való meg nem felelés kezelése érdekében; továbbá az állandó legelők fenntartásának és a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségekkel kapcsolatos közigazgatási szankciók kiszámításának szabályai. |
| --- | --- |

(2)

Indokolt megállapítani különösen az 1306/2013/EU rendelet egyes nem lényeges elemeit kiegészítő szabályokat a következőkkel kapcsolatban: az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (a továbbiakban: „integrált rendszer”) működése; a támogatási vagy kifizetési kérelmek benyújtására vonatkozó határidők; a támogatások részben vagy teljes egészében való elutasítására és a jogosulatlan támogatások részben vagy teljes egészében való visszavonására vonatkozó feltételek; valamint közigazgatási szankciók megállapítása az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott rendszerek keretében kapott támogatásokból való részesülésre vonatkozó feltételeknek és az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által megállapított vidékfejlesztési intézkedéseknek megfelelően kapott támogatások feltételeinek való meg nem felelés kezelése érdekében; továbbá az állandó legelők fenntartásának és a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségekkel kapcsolatos közigazgatási szankciók kiszámításának szabályai.

| (3) | Az integrált rendszer összehangolt megvalósításának biztosításához az 1305/2013/EU rendeletben és az 1307/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kiegészítő fogalommeghatározások szükségesek. Ezen túlmenően szükséges meghatározni a kölcsönös megfeleltetési szabályokra vonatkozó egyes fogalmakat is. |
| --- | --- |

(3)

Az integrált rendszer összehangolt megvalósításának biztosításához az 1305/2013/EU rendeletben és az 1307/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kiegészítő fogalommeghatározások szükségesek. Ezen túlmenően szükséges meghatározni a kölcsönös megfeleltetési szabályokra vonatkozó egyes fogalmakat is.

| (4) | A közigazgatási szankciók jelen rendelet szerinti alkalmazása és a támogatások jelen rendelet szerinti elutasítása vagy visszavonása nem gátolhatja az egyes tagállamokat büntetőjogi szankciók alkalmazásában, amennyiben nemzeti joguk azt írja elő. |
| --- | --- |

(4)

A közigazgatási szankciók jelen rendelet szerinti alkalmazása és a támogatások jelen rendelet szerinti elutasítása vagy visszavonása nem gátolhatja az egyes tagállamokat büntetőjogi szankciók alkalmazásában, amennyiben nemzeti joguk azt írja elő.

| (5) | Az 1306/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza a vis maior és a rendkívüli körülmények egyes olyan eseteit, amelyeket a tagállamoknak el kell ismerniük. Indokolt olyan kiegészítő szabályokat lefektetni, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a közvetlen kifizetések, a vidékfejlesztési támogatások és a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában felmerülő vis maior-esetek és rendkívüli körülmények elismerét. Indokolt meghatározni azt a határidőt, amelyen belül a kedvezményezettnek be kell jelentenie az ilyen eseteket. |
| --- | --- |

(5)

Az 1306/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza a vis maior és a rendkívüli körülmények egyes olyan eseteit, amelyeket a tagállamoknak el kell ismerniük. Indokolt olyan kiegészítő szabályokat lefektetni, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a közvetlen kifizetések, a vidékfejlesztési támogatások és a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában felmerülő vis maior-esetek és rendkívüli körülmények elismerét. Indokolt meghatározni azt a határidőt, amelyen belül a kedvezményezettnek be kell jelentenie az ilyen eseteket.

| (6) | Kiegészítő szabályokra van szükség a tagállamok által az 1306/2013/EU rendelet 70. cikkével összhangban működtetendő mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer tekintetében is. A szóban forgó rendelkezésnek megfelelően a számítógépes földrajzi információs rendszereknél (GIS) alkalmazott technikákat kell alkalmazni. Tisztázni kell, hogy a rendszernek milyen alapkövetelményeknek és minőségi célkitűzéseknek kell megfelelnie, és a GIS-nek milyen információkat kell tartalmaznia a hatékony adminisztratív keresztellenőrzés biztosítása érdekében. Ezért a mezőgazdasági parcellák azonosító rendszerét a nyilvánvalóan jogosulatlan jellegzetességek és területek kizárása érdekében rendszeresen frissíteni kell. Ugyanakkor a rendszeren belüli instabilitás elkerülése érdekében a fényképek kiértékeléséből adódó, többek között a referenciaparcellák határvonalaival és állapotával összefüggő bizonytalanságok miatt a tagállamoknak engedélyezni kell, hogy kisebb mértékben, rugalmasan módosíthassák a támogatható területek maximális nagyságát. |
| --- | --- |

(6)

Kiegészítő szabályokra van szükség a tagállamok által az 1306/2013/EU rendelet 70. cikkével összhangban működtetendő mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer tekintetében is. A szóban forgó rendelkezésnek megfelelően a számítógépes földrajzi információs rendszereknél (GIS) alkalmazott technikákat kell alkalmazni. Tisztázni kell, hogy a rendszernek milyen alapkövetelményeknek és minőségi célkitűzéseknek kell megfelelnie, és a GIS-nek milyen információkat kell tartalmaznia a hatékony adminisztratív keresztellenőrzés biztosítása érdekében. Ezért a mezőgazdasági parcellák azonosító rendszerét a nyilvánvalóan jogosulatlan jellegzetességek és területek kizárása érdekében rendszeresen frissíteni kell. Ugyanakkor a rendszeren belüli instabilitás elkerülése érdekében a fényképek kiértékeléséből adódó, többek között a referenciaparcellák határvonalaival és állapotával összefüggő bizonytalanságok miatt a tagállamoknak engedélyezni kell, hogy kisebb mértékben, rugalmasan módosíthassák a támogatható területek maximális nagyságát.

| (7) | A tagállamoknak évente értékelniük kell a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének minőségét annak érdekében, hogy proaktívan meghatározhassák a rendszer esetleges hiányosságait, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket hozhassanak. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak évente értékelniük kell a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének minőségét annak érdekében, hogy proaktívan meghatározhassák a rendszer esetleges hiányosságait, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket hozhassanak.

| (8) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címében előírt alaptámogatási rendszer és a kapcsolódó támogatások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak azonosítási és nyilvántartási rendszert kell létrehozniuk, amely alapján a támogatási jogosultságok nyomon követhetők, és amely lehetővé teszi többek között az alaptámogatási rendszer céljából bejelentett területek keresztellenőrzését az egyes mezőgazdasági termelők számára rendelkezésre álló támogatási jogosultságokkal, valamint a különböző támogatási jogosultságok mint olyanok összevetését. |
| --- | --- |

(8)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címében előírt alaptámogatási rendszer és a kapcsolódó támogatások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak azonosítási és nyilvántartási rendszert kell létrehozniuk, amely alapján a támogatási jogosultságok nyomon követhetők, és amely lehetővé teszi többek között az alaptámogatási rendszer céljából bejelentett területek keresztellenőrzését az egyes mezőgazdasági termelők számára rendelkezésre álló támogatási jogosultságokkal, valamint a különböző támogatási jogosultságok mint olyanok összevetését.

| (9) | A hatékony ellenőrzés és az egy tagállamon belül különböző kifizető ügynökségekhez benyújtott többszörös támogatási kérelmek kiszűrése érdekében helyénvaló, hogy a tagállamok egységes rendszerről gondoskodjanak az integrált rendszer keretében támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására. |
| --- | --- |

(9)

A hatékony ellenőrzés és az egy tagállamon belül különböző kifizető ügynökségekhez benyújtott többszörös támogatási kérelmek kiszűrése érdekében helyénvaló, hogy a tagállamok egységes rendszerről gondoskodjanak az integrált rendszer keretében támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására.

| (10) | A tapasztalatok azt igazolják, hogy a földek bizonyos tájképi jellegzetességeit, különösen a sövényeket, árkokat és kőfalakat támogatható területnek kell tekinteni a területalapú közvetlen kifizetések szempontjából. Szükséges a földterületen található tájképi jellegzetességek elfogadható szélességének meghatározása. A speciális környezeti szükségletekre tekintettel helyénvaló bizonyos rugalmasságot biztosítani a tagállamoknak a figyelembe veendő határértékeket illetően azokban az estekben, amikor a regionális terméshozamok a terményekre vonatkozó korábbi területi kifizetések céljából kerültek rögzítésre. Ugyanakkor lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy más módszert alkalmazzanak az elszórt tájképi jellegzetességeket és fákat tartalmazó állandó gyepterületekre vonatkozóan, ahol ez a lehetőség nem áll fenn. |
| --- | --- |

(10)

A tapasztalatok azt igazolják, hogy a földek bizonyos tájképi jellegzetességeit, különösen a sövényeket, árkokat és kőfalakat támogatható területnek kell tekinteni a területalapú közvetlen kifizetések szempontjából. Szükséges a földterületen található tájképi jellegzetességek elfogadható szélességének meghatározása. A speciális környezeti szükségletekre tekintettel helyénvaló bizonyos rugalmasságot biztosítani a tagállamoknak a figyelembe veendő határértékeket illetően azokban az estekben, amikor a regionális terméshozamok a terményekre vonatkozó korábbi területi kifizetések céljából kerültek rögzítésre. Ugyanakkor lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy más módszert alkalmazzanak az elszórt tájképi jellegzetességeket és fákat tartalmazó állandó gyepterületekre vonatkozóan, ahol ez a lehetőség nem áll fenn.

| (11) | Tekintettel a tájképi jellegzetességek fontosságára a fenntartható mezőgazdaság szempontjából, indokolt támogathatónak tekinteni minden, a mezőgazdasági parcella teljes területének részét képező jellegzetességet, amelyre az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel a tájképi jellegzetességek fontosságára a fenntartható mezőgazdaság szempontjából, indokolt támogathatónak tekinteni minden, a mezőgazdasági parcella teljes területének részét képező jellegzetességet, amelyre az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások vonatkoznak.

| (12) | A szántóterülettel vagy fákat tartalmazó állandó gyepterülettel borított mezőgazdasági parcellák esetében meg kell állapítani a fák e területeken való jelenlétére vonatkozó feltételeket, valamint hatásukat e területek támogathatóságára. A jogbiztonság érdekében rögzíteni kell a fák maximális sűrűségét, amelyet a tagállamok határoznak meg a hagyományos aratási gyakorlat, a természeti feltételek és környezetvédelmi indokok alapján. |
| --- | --- |

(12)

A szántóterülettel vagy fákat tartalmazó állandó gyepterülettel borított mezőgazdasági parcellák esetében meg kell állapítani a fák e területeken való jelenlétére vonatkozó feltételeket, valamint hatásukat e területek támogathatóságára. A jogbiztonság érdekében rögzíteni kell a fák maximális sűrűségét, amelyet a tagállamok határoznak meg a hagyományos aratási gyakorlat, a természeti feltételek és környezetvédelmi indokok alapján.

| (13) | A közvetlen kifizetések egyszerűsítése, nyomonkövethetősége és ellenőrizhetősége érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok arányos rendszert alkalmazzanak annak megállapítására, hogy mennyi a támogatható terület azokból az állandó gyepterületekből, amelyek olyan elszórt, nem támogatható jellegzetességekkel bírnak, mint az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások hatálya alá nem tartozó tájképi jellegzetességektől eltérő tájképi jellegzetességek és a fák. Az egyes referenciaparcellákra vonatkozóan a támogatható terület meghatározása előzetesen megállapított küszöbértékek szerint, a homogén felszínborítás típusának szintjén történik. A referenciaparcella bizonyos százalékát borító elszórt jellegzetességek a támogatható terület részének tekinthetők. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy az elszórt jellegzetességek területét nem szükséges levonni az első kategóriában, amely a nem támogatható terület legalacsonyabb százalékos arányát képviseli. |
| --- | --- |

(13)

A közvetlen kifizetések egyszerűsítése, nyomonkövethetősége és ellenőrizhetősége érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok arányos rendszert alkalmazzanak annak megállapítására, hogy mennyi a támogatható terület azokból az állandó gyepterületekből, amelyek olyan elszórt, nem támogatható jellegzetességekkel bírnak, mint az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások hatálya alá nem tartozó tájképi jellegzetességektől eltérő tájképi jellegzetességek és a fák. Az egyes referenciaparcellákra vonatkozóan a támogatható terület meghatározása előzetesen megállapított küszöbértékek szerint, a homogén felszínborítás típusának szintjén történik. A referenciaparcella bizonyos százalékát borító elszórt jellegzetességek a támogatható terület részének tekinthetők. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy az elszórt jellegzetességek területét nem szükséges levonni az első kategóriában, amely a nem támogatható terület legalacsonyabb százalékos arányát képviseli.

| (14) | Javasolt szabályokat megállapítani azokra az esetekre, amikor a különböző kérelmek, dokumentumok vagy módosítások benyújtására vonatkozó végső határidő munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap. |
| --- | --- |

(14)

Javasolt szabályokat megállapítani azokra az esetekre, amikor a különböző kérelmek, dokumentumok vagy módosítások benyújtására vonatkozó végső határidő munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap.

| (15) | A támogatási és kifizetési kérelmek, illetve egyéb nyilatkozatok benyújtására, a területalapú támogatások és kifizetések iránti kérelmek módosítására és bármely igazoló dokumentumra vagy szerződésre vonatkozó határidők betartása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti hatóságok a támogatási és kifizetési kérelmek vagy egyéb dokumentumok helytállóságának ellenőrzését megtervezhessék és ezt követően hatékonyan lebonyolíthassák. Ezért indokolt olyan határidőkről rendelkezni, amelyeken belül a késedelmes benyújtás még elfogadható. A kedvezményezetteknek a határidők betartására való ösztönzése érdekében késedelmes benyújtás esetén visszatartó erejű csökkentést kell alkalmazni, kivéve, ha a késedelem oka vis maior vagy rendkívüli körülmény. |
| --- | --- |

(15)

A támogatási és kifizetési kérelmek, illetve egyéb nyilatkozatok benyújtására, a területalapú támogatások és kifizetések iránti kérelmek módosítására és bármely igazoló dokumentumra vagy szerződésre vonatkozó határidők betartása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti hatóságok a támogatási és kifizetési kérelmek vagy egyéb dokumentumok helytállóságának ellenőrzését megtervezhessék és ezt követően hatékonyan lebonyolíthassák. Ezért indokolt olyan határidőkről rendelkezni, amelyeken belül a késedelmes benyújtás még elfogadható. A kedvezményezetteknek a határidők betartására való ösztönzése érdekében késedelmes benyújtás esetén visszatartó erejű csökkentést kell alkalmazni, kivéve, ha a késedelem oka vis maior vagy rendkívüli körülmény.

| (16) | A támogatási jogosultságok kiosztására vagy – adott esetben – a támogatási jogosultságok értékének növelésére vonatkozó kérelmeknek a kedvezményezettek által kellő időben történő benyújtása alapvető fontosságú a tagállamok számára a támogatási jogosultságok időben történő megállapítása érdekében. E kérelmek késedelmes benyújtása tehát csak a bármely támogatási kérelem késedelmes benyújtása tekintetében megállapított meghosszabbított határidőn belül engedhető meg. Emellett visszatartó erejű támogatáscsökkentést is szükséges alkalmazni, kivéve, ha a késedelem oka vis maior vagy valamely rendkívüli körülmény. |
| --- | --- |

(16)

A támogatási jogosultságok kiosztására vagy – adott esetben – a támogatási jogosultságok értékének növelésére vonatkozó kérelmeknek a kedvezményezettek által kellő időben történő benyújtása alapvető fontosságú a tagállamok számára a támogatási jogosultságok időben történő megállapítása érdekében. E kérelmek késedelmes benyújtása tehát csak a bármely támogatási kérelem késedelmes benyújtása tekintetében megállapított meghosszabbított határidőn belül engedhető meg. Emellett visszatartó erejű támogatáscsökkentést is szükséges alkalmazni, kivéve, ha a késedelem oka vis maior vagy valamely rendkívüli körülmény.

| (17) | Azokat a kedvezményezetteket, akik bármely időpontban értesítik az illetékes nemzeti hatóságokat támogatási vagy kifizetési kérelmük szabálytalan voltáról, a meg nem felelés okától függetlenül nem indokolt közigazgatási szankciókkal sújtani, kivéve, ha a kedvezményezettet értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság már értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemben található bármely meg nem felelésről. |
| --- | --- |

(17)

Azokat a kedvezményezetteket, akik bármely időpontban értesítik az illetékes nemzeti hatóságokat támogatási vagy kifizetési kérelmük szabálytalan voltáról, a meg nem felelés okától függetlenül nem indokolt közigazgatási szankciókkal sújtani, kivéve, ha a kedvezményezettet értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság már értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemben található bármely meg nem felelésről.

| (18) | Kiegészítő szabályokat kell meghatározni a területalapú támogatási rendszerek és a területalapú támogatási intézkedések kiszámításának alapjára vonatkozóan, továbbá az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott, állatállomány-alapú támogatási kérelmeken alapuló, termeléstől függő önkéntes támogatás, illetve az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelmeken alapuló vidékfejlesztési támogatások kiszámításának alapjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(18)

Kiegészítő szabályokat kell meghatározni a területalapú támogatási rendszerek és a területalapú támogatási intézkedések kiszámításának alapjára vonatkozóan, továbbá az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott, állatállomány-alapú támogatási kérelmeken alapuló, termeléstől függő önkéntes támogatás, illetve az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelmeken alapuló vidékfejlesztési támogatások kiszámításának alapjára vonatkozóan.

| (19) | A közigazgatási szankciók kiszabásakor helyénvaló figyelembe venni a visszatartó erő és az arányosság elvét, valamint a vis maior esetekhez kapcsolódó különleges problémákat és rendkívüli körülményeket. A közigazgatási szankciókat a megállapított meg nem felelés súlyossága alapján kell besorolni, és egy vagy több területalapú támogatási rendszerből vagy területalapú támogatási intézkedésből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek tekintetében, valamint annak a lehetőségnek a fényében, hogy a kedvezményezett a kizöldítési kötelezettség alóli mentesség feltételeinek mesterséges előidézése céljával nem jelenti be az összes területet, figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések sajátosságait. Az e rendelet értelmében hozott közigazgatási szankcióknak indokolt kellő visszatartó erővel rendelkezniük ahhoz, hogy megakadályozzák a szándékos meg nem felelést. |
| --- | --- |

(19)

A közigazgatási szankciók kiszabásakor helyénvaló figyelembe venni a visszatartó erő és az arányosság elvét, valamint a vis maior esetekhez kapcsolódó különleges problémákat és rendkívüli körülményeket. A közigazgatási szankciókat a megállapított meg nem felelés súlyossága alapján kell besorolni, és egy vagy több területalapú támogatási rendszerből vagy területalapú támogatási intézkedésből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek tekintetében, valamint annak a lehetőségnek a fényében, hogy a kedvezményezett a kizöldítési kötelezettség alóli mentesség feltételeinek mesterséges előidézése céljával nem jelenti be az összes területet, figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések sajátosságait. Az e rendelet értelmében hozott közigazgatási szankcióknak indokolt kellő visszatartó erővel rendelkezniük ahhoz, hogy megakadályozzák a szándékos meg nem felelést.

| (20) | Annak érdekében, hogy a tagállamok – különösen a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében – eredményesen végezhessenek ellenőrzéseket, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettek kötelesek legyenek az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendelkezésükre álló valamennyi területről nyilatkozni, függetlenül attól, hogy az adott területet illetően igényelnek-e támogatást vagy sem. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy a tagállamok – különösen a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében – eredményesen végezhessenek ellenőrzéseket, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettek kötelesek legyenek az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendelkezésükre álló valamennyi területről nyilatkozni, függetlenül attól, hogy az adott területet illetően igényelnek-e támogatást vagy sem.

| (21) | A támogatható területek meghatározása és az alkalmazandó támogatáscsökkentés kiszámítása érdekében meg kell határozni az ugyanazon terménycsoportba tartozó területeket. Egy adott területet többször is figyelembe kell venni, ha azt egynél több támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében jelentik be támogatásra. A kizöldítés céljából azonban a terménycsoportokat meg kell különböztetni egymástól. |
| --- | --- |

(21)

A támogatható területek meghatározása és az alkalmazandó támogatáscsökkentés kiszámítása érdekében meg kell határozni az ugyanazon terménycsoportba tartozó területeket. Egy adott területet többször is figyelembe kell venni, ha azt egynél több támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében jelentik be támogatásra. A kizöldítés céljából azonban a terménycsoportokat meg kell különböztetni egymástól.

| (22) | Az alaptámogatási rendszerben a támogatások kifizetéséhez a támogatási jogosultságok és a támogatható hektárok számának meg kell egyeznie. E rendszer alkalmazásában ezért helyénvaló előírni, hogy a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület közötti eltérés esetén a kisebb értéket vegyék figyelembe a támogatás kiszámításánál. A nem létező jogosultságokon alapuló számítás megakadályozása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a támogatási jogosultságok számításhoz használt száma nem lépheti túl a kedvezményezett rendelkezésére álló támogatási jogosultságok számát. |
| --- | --- |

(22)

Az alaptámogatási rendszerben a támogatások kifizetéséhez a támogatási jogosultságok és a támogatható hektárok számának meg kell egyeznie. E rendszer alkalmazásában ezért helyénvaló előírni, hogy a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület közötti eltérés esetén a kisebb értéket vegyék figyelembe a támogatás kiszámításánál. A nem létező jogosultságokon alapuló számítás megakadályozása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a támogatási jogosultságok számításhoz használt száma nem lépheti túl a kedvezményezett rendelkezésére álló támogatási jogosultságok számát.

| (23) | A területalapú támogatás és/vagy kifizetés iránti kérelmek vonatkozásában a meg nem felelés általában a területek egyes részeit érinti. Így egy adott parcella tekintetében a ténylegesnél nagyobb terület bejelentését ellensúlyozhatja a ténylegesnél kisebb terület bejelentése az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb parcellák tekintetében. Bizonyos tűréshatáron belül helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a közigazgatási szankciók alkalmazására csak a tűréshatár túllépése esetén kerüljön sor. |
| --- | --- |

(23)

A területalapú támogatás és/vagy kifizetés iránti kérelmek vonatkozásában a meg nem felelés általában a területek egyes részeit érinti. Így egy adott parcella tekintetében a ténylegesnél nagyobb terület bejelentését ellensúlyozhatja a ténylegesnél kisebb terület bejelentése az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb parcellák tekintetében. Bizonyos tűréshatáron belül helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a közigazgatási szankciók alkalmazására csak a tűréshatár túllépése esetén kerüljön sor.

| (24) | Emellett a területalapú támogatások és/vagy kifizetések iránti kérelmek tekintetében az ilyen kérelmekben bejelentett teljes terület és a támogathatóként meghatározott teljes terület közötti eltérés gyakran jelentéktelen. Annak elkerülése érdekében, hogy a kérelmekben jelentős számban kelljen kisebb kiigazításokat végrehajtani, célszerű előírni, hogy a támogatás és/vagy a kifizetés iránti kérelemben szereplő területnagyságot csak akkor kelljen a meghatározott terület nagyságához igazítani, ha a kettő közötti különbség meghalad egy bizonyos mértéket. |
| --- | --- |

(24)

Emellett a területalapú támogatások és/vagy kifizetések iránti kérelmek tekintetében az ilyen kérelmekben bejelentett teljes terület és a támogathatóként meghatározott teljes terület közötti eltérés gyakran jelentéktelen. Annak elkerülése érdekében, hogy a kérelmekben jelentős számban kelljen kisebb kiigazításokat végrehajtani, célszerű előírni, hogy a támogatás és/vagy a kifizetés iránti kérelemben szereplő területnagyságot csak akkor kelljen a meghatározott terület nagyságához igazítani, ha a kettő közötti különbség meghalad egy bizonyos mértéket.

| (25) | A gyapotra vonatkozó támogatási rendszer sajátosságaira tekintettel indokolt a rendszerre vonatkozó különleges közigazgatási szankciókat megállapítani. |
| --- | --- |

(25)

A gyapotra vonatkozó támogatási rendszer sajátosságaira tekintettel indokolt a rendszerre vonatkozó különleges közigazgatási szankciókat megállapítani.

| (26) | A támogathatósági feltételeknek való szándékos vagy gondatlan meg nem felelés esetén alkalmazandó közigazgatási szankciókat a visszatartó erő és az arányosság elvének figyelembevételével indokolt megállapítani azon esetekben, amikor a kedvezményezett a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszeren belüli támogatásigénylés során nem teljesíti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(26)

A támogathatósági feltételeknek való szándékos vagy gondatlan meg nem felelés esetén alkalmazandó közigazgatási szankciókat a visszatartó erő és az arányosság elvének figyelembevételével indokolt megállapítani azon esetekben, amikor a kedvezményezett a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszeren belüli támogatásigénylés során nem teljesíti kötelezettségeit.

| (27) | Tekintettel a visszatartó erő és az arányosság elvére, valamint a természeti körülményekkel kapcsolatos különleges problémákra, közigazgatási szankciókat kell megállapítani az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek és az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések vonatkozásában. A közigazgatási szankciókat a megállapított meg nem felelés súlyossága alapján kell besorolni, és e szankciók egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek tekintetében figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek és támogatási intézkedések sajátosságait. Az e rendelet értelmében hozott közigazgatási szankciókat úgy kell megállapítani, hogy azok kellő visszatartó erővel rendelkezzenek a szándékosan túlzott mértékű bejelentések megakadályozásához. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel a visszatartó erő és az arányosság elvére, valamint a természeti körülményekkel kapcsolatos különleges problémákra, közigazgatási szankciókat kell megállapítani az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek és az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések vonatkozásában. A közigazgatási szankciókat a megállapított meg nem felelés súlyossága alapján kell besorolni, és e szankciók egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek tekintetében figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek és támogatási intézkedések sajátosságait. Az e rendelet értelmében hozott közigazgatási szankciókat úgy kell megállapítani, hogy azok kellő visszatartó erővel rendelkezzenek a szándékosan túlzott mértékű bejelentések megakadályozásához.

| (28) | Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelmek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében a meg nem felelés az érintett állatok támogathatóságának megszűnéséhez vezet. Támogatáscsökkentést kell előirányozni már az első olyan állat esetében, ahol meg nem felelést állapítanak meg, de – a támogatáscsökkentés szintjétől függetlenül – abban az esetben, ha három vagy annál kevesebb állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, kevésbé szigorú közigazgatási szankciót kell alkalmazni. A közigazgatási szankció súlyossága minden egyéb esetben azon állatok százalékos arányától függ, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg. |
| --- | --- |

(28)

Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelmek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelmek tekintetében a meg nem felelés az érintett állatok támogathatóságának megszűnéséhez vezet. Támogatáscsökkentést kell előirányozni már az első olyan állat esetében, ahol meg nem felelést állapítanak meg, de – a támogatáscsökkentés szintjétől függetlenül – abban az esetben, ha három vagy annál kevesebb állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, kevésbé szigorú közigazgatási szankciót kell alkalmazni. A közigazgatási szankció súlyossága minden egyéb esetben azon állatok százalékos arányától függ, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg.

| (29) | A tagállamoknak általánosságban minden szükséges további intézkedést meg kell tenniük az integrált rendszer megfelelő működésének biztosítására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szükség esetén további nemzeti szankciókat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak általánosságban minden szükséges további intézkedést meg kell tenniük az integrált rendszer megfelelő működésének biztosítására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szükség esetén további nemzeti szankciókat alkalmazzanak.

| (30) | A támogatási és kifizetési kérelmek esetében rendelkezésre álló, közigazgatási szankcióktól mentes korrekciók lehetőségének vonatkoznia kell a számítógépes adatbázisban helytelenül szereplő adatokra is az olyan bejelentett szarvasmarhaféléket illetően, amelyeknél az ilyen meg nem felelések a támogathatósági feltételek megsértésének minősülnek, kivéve, ha a kedvezményezettet tájékoztatták az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság már értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemmel kapcsolatos meg nem felelésről. |
| --- | --- |

(30)

A támogatási és kifizetési kérelmek esetében rendelkezésre álló, közigazgatási szankcióktól mentes korrekciók lehetőségének vonatkoznia kell a számítógépes adatbázisban helytelenül szereplő adatokra is az olyan bejelentett szarvasmarhaféléket illetően, amelyeknél az ilyen meg nem felelések a támogathatósági feltételek megsértésének minősülnek, kivéve, ha a kedvezményezettet tájékoztatták az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, illetve a hatóság már értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemmel kapcsolatos meg nem felelésről.

| (31) | A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogatások és közigazgatási szankciók elutasítását és visszavonását a visszatartó erő és az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani. A támogatások elutasítását és visszavonását a megállapított meg nem felelés súlyossága, mértéke, időtartama és ismételt előfordulása alapján kell besorolni. Tekintettel a támogathatósági feltételekre, kötelezettségvállalásokra és más kötelezettségekre, a támogatások és közigazgatási szankciók elutasításánál és visszavonásánál figyelembe kell venni a különböző támogatási intézkedések sajátosságait. Súlyos meg nem felelés esetén, vagy amennyiben a kedvezményezett hamis bizonyítékot szolgáltatott a támogatásból való részesülés érdekében, a támogatást meg kell tagadni, és közigazgatási szankciót kell alkalmazni. A közigazgatási szankciók egy vagy több támogatási intézkedésből vagy művelettípusból egy adott időszakra történő akár teljes kizárást is jelenthetnek. |
| --- | --- |

(31)

A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogatások és közigazgatási szankciók elutasítását és visszavonását a visszatartó erő és az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani. A támogatások elutasítását és visszavonását a megállapított meg nem felelés súlyossága, mértéke, időtartama és ismételt előfordulása alapján kell besorolni. Tekintettel a támogathatósági feltételekre, kötelezettségvállalásokra és más kötelezettségekre, a támogatások és közigazgatási szankciók elutasításánál és visszavonásánál figyelembe kell venni a különböző támogatási intézkedések sajátosságait. Súlyos meg nem felelés esetén, vagy amennyiben a kedvezményezett hamis bizonyítékot szolgáltatott a támogatásból való részesülés érdekében, a támogatást meg kell tagadni, és közigazgatási szankciót kell alkalmazni. A közigazgatási szankciók egy vagy több támogatási intézkedésből vagy művelettípusból egy adott időszakra történő akár teljes kizárást is jelenthetnek.

| (32) | A vidékfejlesztési támogatási intézkedések esetén a közigazgatási szankciók nem érinthetik a meg nem feleléssel érintett támogatás ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét. Indokolt szabályokat lefektetni azon esetek meghatározására, amikor a kedvezményezett vélhetően ésszerű időn belül orvosolni tudja a meg nem felelést. |
| --- | --- |

(32)

A vidékfejlesztési támogatási intézkedések esetén a közigazgatási szankciók nem érinthetik a meg nem feleléssel érintett támogatás ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét. Indokolt szabályokat lefektetni azon esetek meghatározására, amikor a kedvezményezett vélhetően ésszerű időn belül orvosolni tudja a meg nem felelést.

| (33) | Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 93. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2015. és a 2016. év tekintetében ki kell terjedniük az állandó legelők fenntartására is. Ebben a tekintetben rögzíteni kell, hogy a tagállamok 2015-ben és 2016-ban is a 2014-ben megállapított arány szerint teljesítik kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(33)

Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 93. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2015. és a 2016. év tekintetében ki kell terjedniük az állandó legelők fenntartására is. Ebben a tekintetben rögzíteni kell, hogy a tagállamok 2015-ben és 2016-ban is a 2014-ben megállapított arány szerint teljesítik kötelezettségeiket.

| (34) | Az egyértelműség, valamint a meg nem felelési esetek értékeléséhez és a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti közigazgatási szankciók kiszámításához és alkalmazásához szükséges egységes alap biztosítása érdekében útmutatást kell adni a meg nem felelés ismétlődő jellege, mértéke, súlyossága és tartós jellege fogalmak jelentésével kapcsolatban. Ezenkívül meg kell magyarázni, mikor számít a meg nem felelés meghatározottnak. |
| --- | --- |

(34)

Az egyértelműség, valamint a meg nem felelési esetek értékeléséhez és a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti közigazgatási szankciók kiszámításához és alkalmazásához szükséges egységes alap biztosítása érdekében útmutatást kell adni a meg nem felelés ismétlődő jellege, mértéke, súlyossága és tartós jellege fogalmak jelentésével kapcsolatban. Ezenkívül meg kell magyarázni, mikor számít a meg nem felelés meghatározottnak.

| (35) | A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való meg nem felelést illetően közigazgatási az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani. Alkalmazásukra csak akkor kerülhet sor, ha a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan járt el, a szóban forgó szankciók fokozatait pedig az elkövetetett meg nem felelés súlyosságához kell igazítani. |
| --- | --- |

(35)

A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való meg nem felelést illetően közigazgatási az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani. Alkalmazásukra csak akkor kerülhet sor, ha a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan járt el, a szóban forgó szankciók fokozatait pedig az elkövetetett meg nem felelés súlyosságához kell igazítani.

| (36) | A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében – a közigazgatási szankciók fokozatainak az arányosság elvének figyelembevételével történő megállapítása mellett – helyénvaló biztosítani, hogy egy bizonyos időponttól kezdve ugyanazon kölcsönös megfeleltetési kötelezettség ismételt megsértését – a mezőgazdasági termelő előzetes figyelmeztetését követően – szándékos meg nem felelésként kezeljék. |
| --- | --- |

(36)

A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében – a közigazgatási szankciók fokozatainak az arányosság elvének figyelembevételével történő megállapítása mellett – helyénvaló biztosítani, hogy egy bizonyos időponttól kezdve ugyanazon kölcsönös megfeleltetési kötelezettség ismételt megsértését – a mezőgazdasági termelő előzetes figyelmeztetését követően – szándékos meg nem felelésként kezeljék.

| (37) | Ezenkívül arra az esetre, ha egyedi feltételek mellett valamely tagállam él azzal a lehetőséggel, hogy meg nem felelés esetén az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdése vagy 99. cikkének (2) bekezdése szerint nem alkalmaz semmilyen közigazgatási szankciót, meg kell állapítani az érintett meg nem felelés orvoslására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(37)

Ezenkívül arra az esetre, ha egyedi feltételek mellett valamely tagállam él azzal a lehetőséggel, hogy meg nem felelés esetén az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdése vagy 99. cikkének (2) bekezdése szerint nem alkalmaz semmilyen közigazgatási szankciót, meg kell állapítani az érintett meg nem felelés orvoslására vonatkozó követelményeket.

| (38) | Különösen az 1306/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott korai előrejelző rendszert illetően, amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti a korrekciós intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségét, a csökkentést visszamenőlegesen kell alkalmazni azon évre, amelyre vonatkozóan a korai előrejelző rendszer alkalmazásra került. A közigazgatási szankciók kiszámítása során továbbá figyelembe kell venni adott esetben az adott meg nem felelés megismétlődését a későbbi ellenőrzés évében. A jogbiztonság kedvezményezettek számára való biztosítása érdekében meg kell állapítani a közigazgatási szankciók visszamenőleges alkalmazásának időkeretét. |
| --- | --- |

(38)

Különösen az 1306/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott korai előrejelző rendszert illetően, amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti a korrekciós intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségét, a csökkentést visszamenőlegesen kell alkalmazni azon évre, amelyre vonatkozóan a korai előrejelző rendszer alkalmazásra került. A közigazgatási szankciók kiszámítása során továbbá figyelembe kell venni adott esetben az adott meg nem felelés megismétlődését a későbbi ellenőrzés évében. A jogbiztonság kedvezményezettek számára való biztosítása érdekében meg kell állapítani a közigazgatási szankciók visszamenőleges alkalmazásának időkeretét.

| (39) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek (6) megfelelően jóváhagyott vidékfejlesztési programok keretében megkezdett többéves műveletek azon kedvezményezettjei tekintetében, akik a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartoznak, a megfelelésük ellenőrzését végző nemzeti hatóságok adminisztratív terheinek csökkentése és az eljárások egyszerűsítésének biztosítása érdekében az új ellenőrzési rendszer és közigazgatási szankciók legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(39)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek (6) megfelelően jóváhagyott vidékfejlesztési programok keretében megkezdett többéves műveletek azon kedvezményezettjei tekintetében, akik a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartoznak, a megfelelésük ellenőrzését végző nemzeti hatóságok adminisztratív terheinek csökkentése és az eljárások egyszerűsítésének biztosítása érdekében az új ellenőrzési rendszer és közigazgatási szankciók legyenek alkalmazandók.

| (40) | A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való azon meg nem feleléseket illetően, amelyeknél közigazgatási szankciók alkalmazására nem került sor, mert a 73/2009/EK (7) vagy az 1698/2005/EK tanácsi rendeletben lefektetett de minimis szabály hatálya alá estek, de amelyeknél a tagállamoknak biztosítaniuk kellett, hogy a kedvezményezettek orvosolják a meg nem felelést, átmeneti szabályokat indokolt megállapítani az 1306/2013/EU rendelet életbe lépését megelőzően fennálló nyomonkövetési kötelezettség és az említett rendelet vonatkozó új szabályai közötti összhang biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(40)

A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való azon meg nem feleléseket illetően, amelyeknél közigazgatási szankciók alkalmazására nem került sor, mert a 73/2009/EK (7) vagy az 1698/2005/EK tanácsi rendeletben lefektetett de minimis szabály hatálya alá estek, de amelyeknél a tagállamoknak biztosítaniuk kellett, hogy a kedvezményezettek orvosolják a meg nem felelést, átmeneti szabályokat indokolt megállapítani az 1306/2013/EU rendelet életbe lépését megelőzően fennálló nyomonkövetési kötelezettség és az említett rendelet vonatkozó új szabályai közötti összhang biztosítása érdekében.

| (41) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az 1122/2009/EK rendeletet helyénvaló hatályon kívül helyezni. A 65/2011/EU bizottsági rendeletet (8) úgyszintén indokolt hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(41)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében az 1122/2009/EK rendeletet helyénvaló hatályon kívül helyezni. A 65/2011/EU bizottsági rendeletet (8) úgyszintén indokolt hatályon kívül helyezni.

| (42) | Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére való tekintettel e rendeletet a 2015. január 1-je utáni gazdasági évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási vagy kifizetési kérelmekre indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(42)

Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére való tekintettel e rendeletet a 2015. január 1-je utáni gazdasági évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási vagy kifizetési kérelmekre indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet az 1306/2013/EU rendelet egyes nem lényeges elemeit kiegészítő rendelkezéseket állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a támogatás részleges vagy teljes elutasításának és visszavonásának feltételei; |
| --- | --- |

a)

a támogatás részleges vagy teljes elutasításának és visszavonásának feltételei;

| b) | a közigazgatási szankció megállapítása és kiszabandó mértékének pontos meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a közigazgatási szankció megállapítása és kiszabandó mértékének pontos meghatározása;

| c) | azon esetek meghatározása, amikor a közigazgatási szankció nem alkalmazható; |
| --- | --- |

c)

azon esetek meghatározása, amikor a közigazgatási szankció nem alkalmazható;

| d) | azon időszakokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok, amikor a kérelmek vagy módosítások benyújtásának végső határideje munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap; |
| --- | --- |

d)

azon időszakokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok, amikor a kérelmek vagy módosítások benyújtásának végső határideje munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap;

| e) | az integrált rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges különös fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

e)

az integrált rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges különös fogalommeghatározások;

| f) | a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének és a kedvezményezettek azonosításának alapvető jellemzői és technikai szabályai; |
| --- | --- |

f)

a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének és a kedvezményezettek azonosításának alapvető jellemzői és technikai szabályai;

| g) | a támogatási jogosultságok azonosítási és nyilvántartási rendszerének alapvető jellemzői, technikai szabályai és minőségi követelményei; |
| --- | --- |

g)

a támogatási jogosultságok azonosítási és nyilvántartási rendszerének alapvető jellemzői, technikai szabályai és minőségi követelményei;

| h) | a támogatás kiszámításának alapja, ideértve a tájképi jellegzetességeket vagy fákat magukban foglaló támogatható területek esetében alkalmazandó szabályokat; |
| --- | --- |

h)

a támogatás kiszámításának alapja, ideértve a tájképi jellegzetességeket vagy fákat magukban foglaló támogatható területek esetében alkalmazandó szabályokat;

| i) | a támogatás odaítélésében részt vevő közvetítőkre, úgymint szolgálatokra, szervekre és szervezetekre vonatkozó további szabályok; |
| --- | --- |

i)

a támogatás odaítélésében részt vevő közvetítőkre, úgymint szolgálatokra, szervekre és szervezetekre vonatkozó további szabályok;

| j) | az állandó legelők fenntartása a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggésben; |
| --- | --- |

j)

az állandó legelők fenntartása a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggésben;

| k) | a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó közigazgatási szankciók kiszámításához szükséges egységes alap; |
| --- | --- |

k)

a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó közigazgatási szankciók kiszámításához szükséges egységes alap;

| l) | a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó közigazgatási szankciók alkalmazásának és kiszámításának feltételei; |
| --- | --- |

l)

a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó közigazgatási szankciók alkalmazásának és kiszámításának feltételei;

| m) | az 1306/2013/EU rendeletben előírt szabályok kiegészítése a hatályon kívül helyezett szabályokról az új szabályokra való zökkenőmentes áttérés érdekében. |
| --- | --- |

m)

az 1306/2013/EU rendeletben előírt szabályok kiegészítése a hatályon kívül helyezett szabályokról az új szabályokra való zökkenőmentes áttérés érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésében említett integrált rendszer céljából az 1307/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében és az 1306/2013/EU rendelet 67. cikkének (4) bekezdésében szereplő meghatározásokat kell alkalmazni.

E rendelet alkalmazásában továbbá:

1.   „kedvezményezett”: az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott és 9. cikkében említett mezőgazdasági termelő, az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerint kölcsönös megfeleltetésre kötelezett kedvezményezett és/vagy azon kedvezményezett, aki az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 2. cikkének (10) bekezdésében említett vidékfejlesztési támogatást kapja;

2.   „meg nem felelés”:

| a) | az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (2) bekezdésében említett támogatás odaítélésének feltételeivel kapcsolatos támogathatósági kritériumokat, kötelezettségvállalásokat és más kötelezettségeket illetően e támogathatósági kritériumok, kötelezettségvállalások vagy más kötelezettségek bármilyen megszegése; vagy |
| --- | --- |

a)

az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (2) bekezdésében említett támogatás odaítélésének feltételeivel kapcsolatos támogathatósági kritériumokat, kötelezettségvállalásokat és más kötelezettségeket illetően e támogathatósági kritériumok, kötelezettségvállalások vagy más kötelezettségek bármilyen megszegése; vagy

| b) | a kölcsönös megfeleltetést illetően az uniós jogrend szerinti jogszabályokban foglalt gazdálkodási követelményeknek, a föld jó mezőgazdasági és környezeti állapotára a tagállamok által az 1306/2013/EU rendelet 94. cikkének megfelelően meghatározott előírásoknak vagy az említett rendelet 93. cikke (3) bekezdésében említett állandó legelők fenntartásának való meg nem felelés; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös megfeleltetést illetően az uniós jogrend szerinti jogszabályokban foglalt gazdálkodási követelményeknek, a föld jó mezőgazdasági és környezeti állapotára a tagállamok által az 1306/2013/EU rendelet 94. cikkének megfelelően meghatározott előírásoknak vagy az említett rendelet 93. cikke (3) bekezdésében említett állandó legelők fenntartásának való meg nem felelés;

3.   „támogatási kérelem”: támogatás iránti vagy az 1305/2013/EU rendelet szerinti intézkedésekben való részvétel iránti kérelem;

4.   „kifizetési kérelem”: a kedvezményezett nemzeti hatóságok általi kifizetésre vonatkozó kérelme az 1305/2013/EU rendelet szerint;

5.   „egyéb nyilatkozat”: a támogatási vagy kifizetési kérelmek kivételével bármely olyan nyilatkozat vagy dokumentum, amelyeket a kedvezményezettnek vagy egy harmadik félnek be kell nyújtania vagy meg kell őriznie annak érdekében, hogy egyes vidékfejlesztési intézkedések különleges követelményei teljesüljenek;

6.   „az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések”: az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, továbbá 28–31., 33., 34, és 40. cikkével, valamint – ahol alkalmazható – az 1303/2013/EU rendelet 35. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban hozott támogatási intézkedések, kivéve az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke (9) bekezdésében említett intézkedéseket és ez utóbbi rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjai szerinti rendelkezéseket a telepítési költséget illetően;

7.   „állatok azonosítási és nyilvántartási rendszere”: az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszer és/vagy a 21/2004/EK tanácsi rendelet (11) által juh- és kecskefélék azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszer;

8.   „füljelző”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének a) pontjában és 4. cikkében említett, szarvasmarhafélék egyedi azonosítására szolgáló füljelző és/vagy a 21/2004/EK rendelet mellékletének A.3. pontjában említett, juh- és kecskefélék egyedi azonosítását szolgáló füljelző;

9.   „állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének b) pontjában és 5. cikkében említett számítógépes adatbázis és/vagy a 21/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában, 7. cikkében és 8. cikkében említett központi nyilvántartás vagy számítógépes adatbázis;

10.   „marhalevél”: az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének c) pontjában és 6. cikkében említett marhalevél;

11.   „nyilvántartás”: állatok vonatkozásában az 1760/2000/EK rendelet 3. cikkének d) pontjában és 7. cikkében említett, állattartók által vezetett nyilvántartás, illetve a 21/2004/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 5. cikkében említett nyilvántartás;

12.   „azonosító kód”: az 1760/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében említett azonosító kód, illetve a 21/2004/EK rendelet mellékletének A.2. pontjában említett kódok;

13.   „állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer”: az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete szerinti, termeléstől függő önkéntes támogatási intézkedés, ahol a meghatározott mennyiségi határértékeken belül biztosítandó éves kifizetés rögzített állatlétszámon alapul;

14.   „állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések”: olyan vidékfejlesztési intézkedések vagy művelettípusok, amelyeknél a támogatás a bejelentett állatlétszámon vagy számosállategységek számán alapul;

15.   „állatállomány-alapú támogatási kérelem”: támogatás fizetése iránti kérelem, ahol a meghatározott mennyiségi határértékeken belül biztosítandó éves kifizetés rögzített állatlétszámon alapul az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezetében meghatározott, termeléstől függő önkéntes támogatás szerint;

16.   „bejelentett állatok”: az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelem által érintett állatok, vagy állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedés kifizetési kérelme által érintett állatok;

17.   „potenciálisan támogatható állat”: olyan állat, amely potenciálisan eleve teljesíti a kérdéses igénylési évben az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer vagy egy állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedés szerinti támogathatósági kritériumokat;

18.   „meghatározott állat”:

| a) | állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer esetén a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő állat, vagy |
| --- | --- |

a)

állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer esetén a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő állat, vagy

| b) | állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedés esetén igazgatási vagy helyszíni ellenőrzések útján azonosított állat; |
| --- | --- |

b)

állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedés esetén igazgatási vagy helyszíni ellenőrzések útján azonosított állat;

19.   „állattartó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az állatokért akár állandó, akár ideiglenes jelleggel felelős, beleértve a szállítás, illetve a piacon való tartózkodás időszakát is;

20.   „területalapú támogatási rendszerek”: az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti területalapú közvetlen kifizetések, kivéve a 228/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (12) IV. fejezetében említett, az Unió legkülső régióinak mezőgazdaságára vonatkozó egyedi intézkedéseket, valamint a 229/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (13) IV. fejezete szerinti kisebb égei-tengeri szigetek javára megállapított egyedi mezőgazdasági intézkedéseket;

21.   „területalapú támogatási intézkedések”: olyan vidékfejlesztési intézkedések vagy művelettípusok, amelyeknél a támogatás a bejelentett terület méretén alapul;

22.   „hasznosítás”: a terület hasznosítása a termény típusa szerint, az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően; az állandó gyepterület típusa szerint, ahogy az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontja meghatározza; vagy az állandó gyepterületektől és állandó legelőktől eltérő, a rendelet 45. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott gyepterületek szerint; vagy a növénytakaró vagy a termény hiánya szerint;

23.   „meghatározott terület”:

| a) | területalapú támogatási rendszerek esetén az a terület, amelyre vonatkozóan minden támogathatósági feltétel vagy a támogatás odaítélésével kapcsolatos feltételekre vonatkozó minden egyéb kötelezettség teljesül, függetlenül a kedvezményezett rendelkezésére álló támogatási jogosultságok számától, vagy |
| --- | --- |

a)

területalapú támogatási rendszerek esetén az a terület, amelyre vonatkozóan minden támogathatósági feltétel vagy a támogatás odaítélésével kapcsolatos feltételekre vonatkozó minden egyéb kötelezettség teljesül, függetlenül a kedvezményezett rendelkezésére álló támogatási jogosultságok számától, vagy

| b) | területalapú támogatási intézkedések esetén igazgatási vagy helyszíni ellenőrzések útján azonosított földterületek vagy parcellák területe; |
| --- | --- |

b)

területalapú támogatási intézkedések esetén igazgatási vagy helyszíni ellenőrzések útján azonosított földterületek vagy parcellák területe;

24.   „földrajzi információs rendszer” (a továbbiakban: GIS): az 1306/2013/EU rendelet 70. cikkében említett számítógépes földrajzi információs rendszerekre épülő technológiák;

25.   „referenciaparcella”: földrajzilag körülhatárolt terület, amely az 1306/2013/EU rendelet 70. cikkében említett, mezőgazdasági parcellákra vonatkozó azonosítási rendszerben egyedi azonosítóval szerepel;

26.   „földrajzi anyag”: a GIS tartalmának a támogatás kérelmezői és a tagállamok közötti közlésére szolgáló térképek vagy egyéb dokumentumok.

(2)   E rendelet IV. címének alkalmazásában az 1306/2013/EU rendelet VI. címében foglalt meghatározásokat kell alkalmazni.

A fentieken kívül az „előírás”: a tagállamok által az 1306/2013/EU rendelet 94. cikkének megfelelően meghatározott előírások, valamint ugyanezen rendelet 93. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerinti, állandó legelővel kapcsolatos kötelezettségek.

3. cikk

Büntetőjogi szankciók alkalmazása

Az e rendeletben meghatározott közigazgatási szankciók alkalmazása, valamint a támogatás e rendelet szerinti elutasítása és visszavonása nem érinti a nemzeti jogban adott esetben előírt büntetőjogi szankciók alkalmazását.

4. cikk

Vis maior és rendkívüli körülmények

(1)   A közvetlen kifizetéseket illetően amennyiben a kedvezményezett vis maior vagy rendkívüli körülmények miatt nem képes eleget tenni a támogathatósági feltételeknek vagy más kötelezettségeknek, a támogatásra való jogosultsága a vis maior vagy a rendkívüli körülmények felmerülésének időpontjában támogatásra jogosult területek vagy állatok tekintetében fennmarad.

Az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. és 34. cikke szerinti vidékfejlesztési támogatási intézkedéseket illetően, ha egy kedvezményezett vis maior vagy rendkívüli körülmények miatt nem képes eleget tenni a kötelezettségvállalásnak, a vonatkozó kifizetést arányosan vissza kell vonni azon évekre vonatkozóan, amelyek folyamán a vis maior vagy a rendkívüli körülmények esete felmerült. A visszavonás a kötelezettségvállalásnak csak azon részeit érintheti, amelyek tekintetében nem voltak többletköltségek vagy elmaradt jövedelem a vis maior vagy a rendkívüli körülmények felmerülése előtt. Nem alkalmazható visszavonás a támogathatósági feltételekkel és más kötelezettségekkel kapcsolatban, és nem alkalmazható közigazgatási szankció.

Az egyéb vidékfejlesztési támogatási intézkedéseket illetően vis maior vagy rendkívüli körülmények esetén a tagállamok nem követelhetik a támogatás részleges vagy teljes visszatérítését. Több évre kiterjedő kötelezettségvállalások vagy kifizetések esetén nem követelhető a korábbi években kapott támogatás visszatérítése, és a kötelezettségvállalást vagy kifizetést a következő években is folytatni kell az eredeti időtartamának megfelelően.

Amikor a vis maiorból vagy rendkívüli körülményekből adódó meg nem felelés a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos, az 1306/2013/EU rendelet 91. cikke (1) bekezdésében említett vonatkozó közigazgatási szankció nem alkalmazható.

(2)   A vis maior és a rendkívüli körülmények eseteiről – az illetékes hatóság elvárásainak megfelelő vonatkozó bizonyítékokkal együtt – írásban értesíteni kell az illetékes hatóságot attól az időponttól számított tizenöt munkanapon belül, amikor a kedvezményezett vagy meghatalmazottja olyan helyzetbe kerül, amely ezt lehetővé teszi.

II. CÍM

AZ INTEGRÁLT IGAZGATÁSI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZER

I. FEJEZET

RENDSZERKÖVETELMÉNYEK

5. cikk

Mezőgazdasági parcellák azonosítása

(1)   Az 1306/2013/EU rendelet 70. cikkében említett mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert a referenciaparcellák szintjén kell működtetni. A referenciaparcella az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti mezőgazdasági területet képező területegységet tartalmaz. Adott esetben a referenciaparcella az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt területeket, valamint az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (2) bekezdésében említett mezőgazdasági földterületeket is magában foglalhat.

A tagállamoknak oly módon kell meghatározniuk a referenciaparcellákat, hogy azok mérhetőek legyenek, lehetővé tegyék az évente bejelentett mezőgazdasági parcellák egységes és egyértelmű lokalizálását, és alapelvként hosszú távon változatlanok legyenek.

(2)   A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell a bejelentett parcellák megbízható azonosítását. Ennek érdekében különösen meg kell követelniük, hogy a támogatási vagy kifizetési kérelemhez olyan meghatározott információkat vagy az illetékes hatóságok által előírt olyan dokumentumokat csatoljanak, amelyek lehetővé teszik az egyes mezőgazdasági parcellák lokalizálását és mérését. Az egyes referenciaparcellák vonatkozásában a tagállamok

| a) | meghatározzák az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek alkalmazásában a támogatható legnagyobb területet; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek alkalmazásában a támogatható legnagyobb területet;

| b) | meghatározzák az 1305/2013/EU rendelet 28–31. cikkében említett területalapú intézkedések alkalmazásában a támogatható legnagyobb területet; |
| --- | --- |

b)

meghatározzák az 1305/2013/EU rendelet 28–31. cikkében említett területalapú intézkedések alkalmazásában a támogatható legnagyobb területet;

| c) | lokalizálják azokat az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében felsorolt ökológiai jelentőségű területeket, amelyeket a tagállamok határozata alapján ökológiai jelentőségű területnek kell tekinteni, és meghatározzák nagyságukat; Adott esetben a tagállamok e célból alkalmazzák az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletében meghatározott átváltási és/vagy súlyozási tényezőket; |
| --- | --- |

c)

lokalizálják azokat az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében felsorolt ökológiai jelentőségű területeket, amelyeket a tagállamok határozata alapján ökológiai jelentőségű területnek kell tekinteni, és meghatározzák nagyságukat; Adott esetben a tagállamok e célból alkalmazzák az 1307/2013/EU rendelet X. mellékletében meghatározott átváltási és/vagy súlyozási tényezőket;

| d) | meghatározzák, hogy az 1305/2013/EU rendelet 32. cikkében említett hegyvidéki területekre, jelentősen hátrányos természeti adottságokkal bíró területekre és más, sajátos korlátozó tényezők által sújtott területekre, Natura 2000 területekre, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) által szabályozott területekre, az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének megfelelően gyapottermelésre engedélyezett mezőgazdasági földterületre, az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett, a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területekre, az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (5) és (6) bekezdésével összhangban a tagállamok által regionális és/vagy kollektív végrehajtásra kijelölt ökológiai jelentőségű területekre, az 1307/2013/EU rendelet 20. cikkének megfelelően a Bizottságnak jelentett területekre, az állandó gyepterülettel borított területekre, amelyek környezeti szempontból érzékenyek a 92/43/EGK tanácsi irányelv (15) vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) által szabályozott területeken, valamint további, az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett érzékeny területekre és/vagy az utóbbi rendelet 48. cikkének megfelelően a tagállamok által kijelölt területekre vonatkozó rendelkezések érvényesek-e. |
| --- | --- |

d)

meghatározzák, hogy az 1305/2013/EU rendelet 32. cikkében említett hegyvidéki területekre, jelentősen hátrányos természeti adottságokkal bíró területekre és más, sajátos korlátozó tényezők által sújtott területekre, Natura 2000 területekre, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) által szabályozott területekre, az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének megfelelően gyapottermelésre engedélyezett mezőgazdasági földterületre, az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett, a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területekre, az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (5) és (6) bekezdésével összhangban a tagállamok által regionális és/vagy kollektív végrehajtásra kijelölt ökológiai jelentőségű területekre, az 1307/2013/EU rendelet 20. cikkének megfelelően a Bizottságnak jelentett területekre, az állandó gyepterülettel borított területekre, amelyek környezeti szempontból érzékenyek a 92/43/EGK tanácsi irányelv (15) vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) által szabályozott területeken, valamint további, az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett érzékeny területekre és/vagy az utóbbi rendelet 48. cikkének megfelelően a tagállamok által kijelölt területekre vonatkozó rendelkezések érvényesek-e.

(3)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a (2) bekezdés a) pontjában említett, referenciaparcellánként támogatható maximális terület nagysága legfeljebb 2 %-os hibahatáron belül kerüljön meghatározásra, ezáltal figyelembe véve a referenciaparcellák határvonalait és állapotát.

(4)   Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, valamint 30. és 34. cikkében említett intézkedések esetében a tagállamok megfelelő alternatív rendszereket alakíthatnak ki a támogatás tárgyát képező, erdővel borított parcellák egyedi azonosításához.

(5)   A GIS-t olyan, a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott nemzeti koordinátarendszer alapján kell működtetni, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági parcellák szabványosított mérését és egyedi azonosítását az adott tagállam egész területén. Amennyiben különböző koordinátarendszereket alkalmaznak, azoknak kölcsönösen ki kell zárniuk egymást, és az egyes koordinátarendszereknek biztosítaniuk kell az ugyanazon helyre vonatkozó információk közötti következetességet.

6. cikk

A mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének minőségére vonatkozó értékelés

(1)   A tagállamok évente értékelik az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezetében említett alaptámogatási rendszer és egységes területalapú támogatási rendszer keretében a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerének minőségét. Az értékelés két megfelelőségi osztályt foglal magában.

A mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszere minőségének értékelése érdekében az első megfelelőségi osztály az alábbi elemeket tartalmazza:

| a) | a támogatható maximális terület pontos mennyiségi meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a támogatható maximális terület pontos mennyiségi meghatározása;

| b) | azon referenciaparcellák aránya és megoszlása, amelyek esetében a támogatható maximális területbe beleszámítanak a nem támogatható területek vagy amelyek esetében a támogatható maximális területbe nem számítanak bele a mezőgazdasági földterületek; |
| --- | --- |

b)

azon referenciaparcellák aránya és megoszlása, amelyek esetében a támogatható maximális területbe beleszámítanak a nem támogatható területek vagy amelyek esetében a támogatható maximális területbe nem számítanak bele a mezőgazdasági földterületek;

| c) | jelentős hiányosságokkal rendelkező referenciaparcellák előfordulása. |
| --- | --- |

c)

jelentős hiányosságokkal rendelkező referenciaparcellák előfordulása.

A mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerén belüli esetleges hiányosságok feltárása érdekében a második megfelelőségi osztály az alábbi minőségi elemeket tartalmazza:

| a) | azon referenciaparcellák osztályozása, amelyek esetében a támogatható maximális terület megállapítása a nem támogatható területek figyelembevételével, illetve a mezőgazdasági területek figyelmen kívül hagyásával történik vagy amelyek esetén kritikus problémák jelentkeznek; |
| --- | --- |

a)

azon referenciaparcellák osztályozása, amelyek esetében a támogatható maximális terület megállapítása a nem támogatható területek figyelembevételével, illetve a mezőgazdasági területek figyelmen kívül hagyásával történik vagy amelyek esetén kritikus problémák jelentkeznek;

| b) | a bejelentett területnek a támogatható maximális területhez viszonyított aránya a referenciaparcellákon belül; |
| --- | --- |

b)

a bejelentett területnek a támogatható maximális területhez viszonyított aránya a referenciaparcellákon belül;

| c) | azon referenciaparcellák százalékos aránya, amelyek változásnak voltak kitéve az évek során. |
| --- | --- |

c)

azon referenciaparcellák százalékos aránya, amelyek változásnak voltak kitéve az évek során.

Amennyiben a minőség terén hiányosságokat tár fel az értékelés, a tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő korrekciós intézkedéseket.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett értékelést a referenciaparcellák Bizottság által kiválasztandó és biztosítandó mintája alapján végzik el. Olyan adatokat használnak, amelyek lehetővé teszik a helyszínen kialakult helyzet értékelését.

(3)   Az értékelésről szóló jelentést, valamint – adott esetben – a korrekciós intézkedéseket és végrehajtásuk menetrendjét legkésőbb a kérdéses naptári évet követő év január 31-ig el kell megküldeni a Bizottságnak.

7. cikk

Támogatási jogosultságok azonosítása és nyilvántartása

(1)   Az 1306/2013/EU rendelet 71. cikkében előírt, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer tagállami szinten kialakított elektronikus nyilvántartás, amely – különösen az említett cikk (1) bekezdésében előírt keresztellenőrzések tekintetében – biztosítja a támogatási jogosultságok hatékony nyomon követhetőségét az alábbi elemek vonatkozásában:

| a) | a jogosult, |
| --- | --- |

a)

a jogosult,

| b) | az éves értékek; |
| --- | --- |

b)

az éves értékek;

| c) | a megállapítás időpontja; |
| --- | --- |

c)

a megállapítás időpontja;

| d) | az utolsó aktiválás dátuma; |
| --- | --- |

d)

az utolsó aktiválás dátuma;

| e) | az eredet, különös tekintettel a jogosultság forrására (eredeti, nemzeti vagy regionális tartalék, vétel, bérlet, öröklés); |
| --- | --- |

e)

az eredet, különös tekintettel a jogosultság forrására (eredeti, nemzeti vagy regionális tartalék, vétel, bérlet, öröklés);

| f) | amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, a jogosultságok fenntartása az említett rendelkezés értelmében; |
| --- | --- |

f)

amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 21. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, a jogosultságok fenntartása az említett rendelkezés értelmében;

| g) | adott esetben a regionális korlátozások. |
| --- | --- |

g)

adott esetben a regionális korlátozások.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek egynél több kifizető ügynökséggel rendelkeznek, dönthetnek úgy, hogy az egyes kifizető ügynökségek szintjén üzemeltetik az elektronikus nyilvántartást. Ebben az esetben az érintett tagállam biztosítja, hogy a különböző nyilvántartások kompatibilisek legyenek egymással.

8. cikk

Kedvezményezettek azonosítása

Az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül az ugyanazon rendelet 73. cikke szerinti, minden egyes kedvezményezett azonosító adatainak nyilvántartására szolgáló egységes rendszernek garantálnia kell az egyedi azonosítást az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott támogatási vagy kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok tekintetében.

II. FEJEZET

MEZŐGAZDASÁGI PARCELLÁK TÁJKÉPI JELLEGZETESSÉGEKKEL ÉS FÁKKAL

9. cikk

Azon területek meghatározása, ahol a mezőgazdasági parcella tájképi jellegzetességeket és fákat foglal magában

(1)   Ahol egyes tájképi jellegzetességek – különösen sövények, árkok és falak – hagyományosan részét képezik a bizonyos régiókban a mezőgazdasági területeken végzett helyes növénytermesztési vagy hasznosítási gyakorlatnak, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezek területét az adott mezőgazdasági parcellán belül támogatható terület részének kell tekinteni az 1306/2013/EU rendelet 67. cikke (4) bekezdése a) pontja szerint, amennyiben ezek nem haladnak meg egy bizonyos, az érintett tagállam által meghatározandó teljes szélességet. A meghatározott szélességnek meg kell felelnie az adott régióban szokásosnak, és nem haladhatja meg a két métert.

Ha azonban a tagállamok 2009. december 9-e előtt a 796/2004/EK bizottsági rendelet (18) 30. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban két méternél nagyobb szélességet jelentettek be a Bizottságnak, ez a szélesség továbbra is alkalmazható.

Az első és második albekezdés nem vonatkozik az elszórt tájképi jellegzetességeket és fákat magában foglaló állandó gyepterületre, amennyiben az érintett tagállam úgy döntött, hogy a 10. cikkel összhangban arányos rendszert alkalmaz.

(2)   Az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások hatálya alá eső mezőgazdasági parcella teljes területének részét képező tájképi jellegzetességeket az adott mezőgazdasági parcella támogatható területe részének kell tekinteni.

(3)   Az elszórtan fákat magában foglaló mezőgazdasági parcellát támogatható területnek kell tekinteni, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | a mezőgazdasági tevékenységek hasonlóan végezhetők, mint az ugyanazon területen levő, nem fás parcellákon; és |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági tevékenységek hasonlóan végezhetők, mint az ugyanazon területen levő, nem fás parcellákon; és

| b) | a fák hektáronkénti száma nem halad meg egy meghatározott maximális sűrűséget. |
| --- | --- |

b)

a fák hektáronkénti száma nem halad meg egy meghatározott maximális sűrűséget.

Az első albekezdés b) pontjában említett maximális sűrűséget a tagállamok határozzák meg a hagyományos növénytermesztési gyakorlatok, természeti feltételek és környezetvédelmi okok alapján, és bejelentik azt. A sűrűség nem haladhatja meg a hektáronként 100 fát. Ugyanakkor ez a határérték nem alkalmazható az 1305/2013/EU rendelet 28. és 30. cikkében említett intézkedésekkel kapcsolatban.

E bekezdés nem vonatkozik az elszórtan elhelyezkedő, ismételten termést hozó gyümölcsfákra, az állandó gyepterületen található, legeltetésre alkalmas elszórt fákra, továbbá az elszórt tájképi jellegzetességeket és fákat magukban foglaló állandó gyepterületekre, amennyiben az érintett tagállam úgy döntött, hogy a 10. cikkel összhangban arányos rendszert alkalmaz.

10. cikk

Arányos rendszer tájképi jellegzetességeket és fákat magában foglaló állandó gyepterületek esetén

(1)   Az elszórt, nem támogatható jellegzetességeket, úgymint tájképi jellegzetességeket és fákat magában foglaló állandó gyepterületet illetően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy arányos rendszert alkalmaznak a referenciaparcellán belüli támogatható terület meghatározására.

Az első albekezdésben említett arányos rendszer homogén felszínborítási típusok különböző kategóriáiból áll, amelyekre vonatkozóan a nem támogatható terület százalékos arányán alapuló, rögzített csökkentési együtthatót alkalmaznak. A nem támogatható terület legalacsonyabb százalékos arányát képviselő kategória nem haladhatja meg a nem támogatható terület 10 %-át, és erre a kategóriára semmilyen csökkentési együttható nem alkalmazható.

(2)   Az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt követelmények és előírások hatálya alá eső mezőgazdasági parcella teljes területének részét képező tájképi jellegzetességeket a támogatható terület részének kell tekinteni.

(3)   E cikk nem vonatkozik az ismételten termést hozó gyümölcsfákat magukban foglaló állandó gyepterületekre.

III. FEJEZET

TÁMOGATÁSI ÉS KIFIZETÉSI KÉRELMEK

11. cikk

Az egységes kérelem

Az egységes kérelemnek legalább az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdésében említett közvetlen kifizetési kérelemre kell kiterjednie az alaptámogatási rendszert vagy az egységes területalapú támogatási rendszert és más területalapú támogatási rendszereket illetően.

12. cikk

Eltérés a benyújtásra vonatkozó végső határidőtől

Az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (19) 5. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben a támogatási kérelem, kifizetési kérelem vagy egyéb nyilatkozatok vagy bármely igazoló dokumentum vagy szerződés benyújtásának végső határideje, vagy az egységes kérelem vagy fizetési kérelem módosításának végső határideje munkaszüneti napra, szombatra vagy vasárnapra esik, úgy kell tekinteni rá, mintha a soron következő első munkanapra esne.

Az első bekezdés ugyancsak vonatkozik a 13. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napjára, valamint a 14. cikk második albekezdésében említett késedelmes benyújtás lehetséges legkésőbbi napjára a kedvezményezettek támogatási jogosultságok kiosztására vagy növelésére vonatkozó kérelmeinek benyújtása tekintetében.

13. cikk

Késedelmes benyújtás

(1)   A 4. cikkben említett vis maior esetek és rendkívüli körülmények kivételével az e rendelet szerinti támogatási vagy kifizetési kérelmeknek a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének (2) bekezdése alapján megállapított végső határidőt követő benyújtása munkanaponként 1 %-os csökkentést eredményez azon az összegekből, amelyekre a kedvezményezett a kérelmek határidőig történő benyújtása esetén jogosult lett volna.

A hatékony ellenőrzések ütemezésének és végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamok által az igazoló dokumentumok kellő időben történő benyújtása tekintetében meghozandó bármely konkrét intézkedés sérelme nélkül, az első albekezdést alkalmazni kell az illetékes hatóságnak benyújtandó támogatási kérelmek, dokumentumok, szerződések vagy egyéb nyilatkozatok esetében is, amennyiben ezek a támogatási kérelmek, okmányok, szerződések vagy nyilatkozatok megalapozó jelleggel bírnak a szóban forgó támogatási jogosultság szempontjából. Ebben az esetben a csökkentést a szóban forgó támogatásként kifizetendő összegre kell alkalmazni.

Amennyiben a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítják, és a kedvezményezett nem részesül támogatásban.

(2)   A 4. cikkben említett vis maior és rendkívüli körülmények fennállásának kivételével, amennyiben az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 46. és 47. cikke szerinti támogatás kedvezményezettje, aki az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá is tartozik, nem nyújtja be egységes kérelmét az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett végső határidőn belül, munkanaponként 1 % csökkentést kell alkalmazni. A támogatáscsökkentés maximális értéke 25 %. A csökkentés százalékos mértéke az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti intézkedésekhez kapcsolódó, a szerkezetátalakítás és átállítás tekintetében hárommal elosztott teljes kifizetendő összegre alkalmazandó..

(3)   A 4. cikkben említett vis maior esetek és rendkívüli körülmények kivételével, az egységes kérelem vagy kifizetési kérelem módosításának a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének (2) bekezdése alapján megállapított végső határidőt követő benyújtása az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására vonatkozó összegek munkanaponkénti 1 %-os csökkentését eredményezi.

Az egységes kérelem módosításai csak addig a határnapig fogadhatók el, ameddig az egységes kérelem késedelmes benyújtása az (1) bekezdés harmadik albekezdése értelmében elfogadható. Ugyanakkor, amennyiben az említett dátum korábbi vagy megegyezik az e bekezdés első albekezdésében említett egységes kérelem vagy kifizetési kérelem módosításának benyújtására előírt végső határidővel, az egységes kérelem vagy kifizetési kérelem módosításait e napot követően elfogadhatatlannak nyilvánítják.

14. cikk

Támogatási jogosultságokkal kapcsolatos kérelem késedelmes benyújtása

A 4. cikkben említett vis maior esetek és rendkívüli körülmények kivételével a támogatási jogosultságok kiosztása vagy adott esetben értékük növelése iránti kérelmeknek a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján e célból meghatározott végső határidőt követő benyújtása az adott évben munkanaponként 3 %-os csökkentést eredményez a kedvezményezettnek a támogatási jogosultságok vagy – adott esetben – a kiosztandó támogatási jogosultságok értékének növelése kapcsán fizetendő összegekből.

Amennyiben a késedelem meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítják, és a kedvezményezett nem kap támogatási jogosultságot vagy – adott esetben – nem emelkedik a támogatási jogosultságok értéke.

IV. FEJEZET

KÖZVETLEN KIFIZETÉSI RENDSZEREKKEL ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁSOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK KISZÁMÍTÁSA AZ INTEGRÁLT RENDSZER HATÁLYÁN BELÜL

1. SZAKASZ

Általános szabályok

15. cikk

A közigazgatási szankciók alkalmazása alóli kivételek

(1)   Az e fejezetben előírt közigazgatási szankciókat nem kell alkalmazni a támogatási és kifizetési kérelem azon részeivel kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a kedvezményezett írásban értesíti az illetékes hatóságot arról, hogy a támogatási vagy kifizetési kérelem nem helytálló, illetve a benyújtása óta helytelenné vált, feltéve, hogy a kedvezményezettet nem értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzési szándékáról, és az illetékes hatóság még nem értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemben található bármely meg nem felelésről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a kedvezményezett által szolgáltatott információnak a támogatás vagy a kifizetés iránti kérelemnek a tényleges helyzethez igazodó kiigazítását kell eredményeznie.

16. cikk

Valamennyi terület bejelentésének elmulasztása

(1)   Ha egy adott évre a kedvezményezett nem jelenti be az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (1) bekezdésében említett területekhez tartozó mezőgazdasági parcellák mindegyikét, és egyrészről az egységes támogatási és/vagy kifizetési kérelemben bejelentett összes terület és másrészről a bejelentett terület és a be nem jelentett parcellák összes területe közti eltérés meghaladja a bejelentett területek 3 %-át, az arra az évre a területalapú támogatási intézkedések keretében a kedvezményezettnek fizetendő területalapú közvetlen kifizetések és/vagy támogatás teljes összege legfeljebb 3 %-kal csökkentendő, a mulasztás súlyosságától függően.

Az első albekezdés szerint kiszámított szankció összegét csökkenteni kell a 28. cikk (2) bekezdése alapján esetlegesen kiszabott közigazgatási szankció összegével.

(2)   Az (1) bekezdést alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikkében előírt rendszerekkel kapcsolatos kifizetésekre is, ha a kedvezményezett az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkével összhangban kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alatt áll. A csökkentés százalékos mértéke az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti intézkedésekhez kapcsolódó, a szerkezetátalakítás és átállítás tekintetében hárommal elosztott teljes kifizetendő összegre alkalmazandó.

(3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1307/2013/EU rendelet V. címében meghatározott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében nyújtott támogatásokra.

2. SZAKASZ

Területalapú támogatási rendszerek (az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás kivételével) vagy területalapú támogatási intézkedések

17. cikk

Általános elvek

(1)   E szakasz alkalmazásában – az esettől függően – a következő terménycsoportokat kell megkülönböztetni:

| a) | az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok aktiválásának céljából vagy az egységes területalapú támogatás elnyerése céljából bejelentett területek; |
| --- | --- |

a)

az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok aktiválásának céljából vagy az egységes területalapú támogatás elnyerése céljából bejelentett területek;

| b) | bármely más területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés céljára bejelentett területek csoportja, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

bármely más területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés céljára bejelentett területek csoportja, amelyre különböző támogatási mértéket kell alkalmazni;

| c) | az „egyéb hasznosítás” rovatban bejelentett területek. |
| --- | --- |

c)

az „egyéb hasznosítás” rovatban bejelentett területek.

(2)   Ha ugyanaz a terület több különböző területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében benyújtott támogatási és/vagy kifizetési kérelem alapjául is szolgál, az adott területet külön kell figyelembe venni minden egyes támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés tekintetében.

18. cikk

Területalapú támogatások kiszámításának alapja

(1)   Az alaptámogatási rendszert alkalmazó tagállamokra az alaptámogatási rendszer, a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer, az átcsoportosítással nyújtható támogatás, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, és adott esetben a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó támogatási rendszer keretében benyújtott támogatási kérelmek tekintetében az alábbiak alkalmazandók:

| a) | ha a bejelentett támogatási jogosultságok száma meghaladja a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számát, a bejelentett támogatási jogosultságok számát a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számára kell csökkenteni; |
| --- | --- |

a)

ha a bejelentett támogatási jogosultságok száma meghaladja a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számát, a bejelentett támogatási jogosultságok számát a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számára kell csökkenteni;

| b) | ha eltérés van a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület között, akkor a bejelentett területre vonatkozó adatot a legkisebb értékhez kell igazítani. |
| --- | --- |

b)

ha eltérés van a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület között, akkor a bejelentett területre vonatkozó adatot a legkisebb értékhez kell igazítani.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a támogatási jogosultságok kiosztásának első évében.

(2)   A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás esetében, valamint ha a tagállam az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésében meghatározott támogatási módszert választja, ha az alaptámogatási rendszerben vagy az egységes területalapú támogatási rendszerben bejelentett terület nagysága meghaladja a tagállam által az említett rendelet 50. cikkének (9) bekezdésében meghatározott határértéket, a bejelentett terület nagyságát erre a határértékre kell csökkenteni.

(3)   Az átcsoportosítással nyújtható támogatás esetében, ha az alaptámogatási rendszerben vagy az egységes területalapú támogatási rendszerben bejelentett terület nagysága meghaladja a tagállam által az 1307/2013/EU rendelet 41. cikkének (4) bekezdésével összhangban meghatározott korlátok értékét, a bejelentett terület nagyságát erre az értékre kell csökkenteni.

(4)   A hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek tekintetében nyújtott támogatás esetében, valamint ha a tagállam az 1307/2013/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdésében meghatározott támogatási módszert választja, ha az alaptámogatási rendszerben vagy az egységes területalapú támogatási rendszerben bejelentett terület nagysága meghaladja a tagállam által meghatározott maximális hektárszámot, a bejelentett terület nagyságát erre a számra kell csökkenteni.

(5)   A területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében benyújtott támogatási és/vagy kifizetési kérelem esetében, ha egy meghatározott terménycsoport területéről megállapítják, hogy nagyobb a támogatási kérelemben bejelentett területnél, a támogatást a bejelentett terület alapján kell kiszámítani.

(6)   A 19. cikk szerinti közigazgatási szankciók sérelme nélkül, a területalapú támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében benyújtott támogatási kérelmek és/vagy kifizetési kérelmek esetében, ha a bejelentett terület meghaladja egy adott, a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt terménycsoportra meghatározott terület nagyságát, a támogatást az adott terménycsoportra meghatározott terület alapján kell kiszámítani.

Mindazonáltal – az 1306/2013/EU rendelet 60. cikkének sérelme nélkül – ha a meghatározott összterület és az 1307/2013/EU rendelet III., IV. és V. címe szerinti közvetlen támogatási rendszerek keretében támogatásra bejelentett teljes terület vagy valamely területalapú támogatási intézkedés keretében támogatásra bejelentett teljes terület közötti különbség 0,1 hektár vagy annál kevesebb, a meghatározott terület és a bejelentett terület nagyságát egyenlőnek kell tekinteni. E számításnál kizárólag a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt terménycsoportok szintjén tett, túlzott mértékű bejelentéseket kell figyelembe venni.

A második albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha az említett különbség a támogatásra bejelentett összterület több mint 20 %-ának felel meg.

(7)   Az alaptámogatási rendszer keretében nyújtott támogatás kiszámításához az egyes bejelentett területekhez kapcsolódó, különböző támogatási jogosultságok értékének átlagát kell figyelembe venni.

19. cikk

A túlzott mértékű bejelentések esetén alkalmazott közigazgatási szankciók

(1)   Ha egy adott, a 17. cikk (1) bekezdésében foglalt terménycsoport tekintetében valamely területalapú támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében bejelentett terület meghaladja a 18. cikknek megfelelően meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a megállapított különbség kétszeresével kell csökkenteni, ha ez a különbség 3 %-nál, vagy 2 hektárnál nagyobb, de legfeljebb a meghatározott terület 20 %-a.

Amennyiben a különbség meghaladja a meghatározott terület 20 %-át, az érintett terménycsoportra területalapú támogatás nem nyújtható.

(2)   Amennyiben a különbség meghaladja az 50 %-ot, az érintett terménycsoportra területalapú támogatás nem nyújtható. Ezenkívül a kedvezményezettet további szankcióval kell sújtani, melynek összege megegyezik a bejelentett terület és a 18. cikkkel összhangban meghatározott terület közötti különbségnek megfelelő támogatás összegével.

(3)   Ha az (1) és (2) bekezdések szerint kiszámított teljes összeg a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott szabályoknak megfelelően nem szedhető be a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

20. cikk

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással kapcsolatos közigazgatási szankciók

Az e rendelet 19. cikkével összhangban alkalmazandó közigazgatási szankciók sérelme nélkül, amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem teljesíti a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (21) 61. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit, a kedvezményezett elveszíti az 1307/2013/EU rendelet 60. cikkének (2) bekezdésében meghatározott támogatásnöveléshez való jogot. Ezenkívül az 1307/2013/EU rendelet 57. cikke alapján a gyapotra vonatkozó, támogatható hektáronkénti támogatás az adott kedvezményezett számára az említett rendelet 60. cikkének (2) bekezdésével összhangban máskülönben odaítélendő növekmény összegével csökken.

21. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének V. fejezete szerinti, fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos közigazgatási szankciók (a területek túlzott mértékű bejelentésének kivételével)

(1)   Az e rendelet 19. cikkével összhangban alkalmazandó közigazgatási szankciók sérelme nélkül, amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem teljesíti az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdésében és a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 49. cikkében foglalt kötelezettségeit, a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtandó támogatás nem fizethető ki, vagy annak teljes összegét vissza kell vonni. Ezenfelül amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett hamis bizonyítékokat nyújtott be kötelezettségei teljesítésének igazolása céljából, azon összeg 20 %-ának megfelelő szankciót kell alkalmazni, amelyet a kedvezményezettnek az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) bekezdése értelmében a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtható támogatásként kifizettek vagy kifizettek volna.

(2)   Ha a jogtalan kifizetések és az (1) bekezdésben ismertetett közigazgatási szankciók teljes összege a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott szabályoknak megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán nem szedhető be, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

3. SZAKASZ

Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás

22. cikk

Általános elvek

(1)   E szakasz alkalmazásában – az esettől függően – a következő terménycsoportokat kell megkülönböztetni:

| a) | az 1307/2013/EU rendelet 44. cikkének (4) bekezdésében említett valamely terményként bejelentett területek valamennyi csoportja; |
| --- | --- |

a)

az 1307/2013/EU rendelet 44. cikkének (4) bekezdésében említett valamely terményként bejelentett területek valamennyi csoportja;

| b) | az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett állandó gyepterületként bejelentett és környezeti szempontból érzékeny területek; |
| --- | --- |

b)

az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett állandó gyepterületként bejelentett és környezeti szempontból érzékeny területek;

| c) | a b) pontban említettektől eltérő, állandó gyepterületként bejelentett területek; és |
| --- | --- |

c)

a b) pontban említettektől eltérő, állandó gyepterületként bejelentett területek; és

| d) | az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében említett ökológiai jelentőségű területként bejelentett területek. |
| --- | --- |

d)

az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében említett ökológiai jelentőségű területként bejelentett területek.

(2)   Amennyiben ugyanazt a területet egynél több terménycsoport tekintetében is bejelentik, az adott területet külön kell figyelembe venni minden egyes terménycsoport tekintetében.

23. cikk

Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásoknak az alaptámogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében bejelentett támogatható hektárok tekintetében történő kiszámításának alapja

(1)   Az alaptámogatási rendszert alkalmazó tagállamokra az alábbiak alkalmazandók:

| a) | ha a bejelentett támogatási jogosultságok száma meghaladja a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számát, a bejelentett támogatási jogosultságok számát a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számára kell csökkenteni; |
| --- | --- |

a)

ha a bejelentett támogatási jogosultságok száma meghaladja a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számát, a bejelentett támogatási jogosultságok számát a kedvezményezett rendelkezésére álló jogosultságok számára kell csökkenteni;

| b) | ha eltérés van a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület között, akkor a bejelentett területre vonatkozó adatot a legkisebb értékhez kell igazítani. |
| --- | --- |

b)

ha eltérés van a bejelentett támogatási jogosultságok száma és a bejelentett terület között, akkor a bejelentett területre vonatkozó adatot a legkisebb értékhez kell igazítani.

(2)   A 28. cikkel összhangban alkalmazandó közigazgatási szankciók sérelme nélkül, ha az alaptámogatás vagy az egységes területalapú támogatás iránti egységes kérelemben bejelentett terület meghaladja a meghatározott területet, a meghatározott területet kell alapul venni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott „kizöldített” támogatás (a továbbiakban: kizöldített támogatás) kiszámításához.

Ha azonban az alaptámogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében meghatározott területről megállapítják, hogy nagyobb a támogatási kérelemben bejelentett területnél, a bejelentett területet kell alapul venni a kizöldített támogatás kiszámításához.

24. cikk

A kizöldített támogatás csökkentése a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó követelményeknek való meg nem felelés esetén

(1)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke előírja, hogy a fő növénykultúra a teljes szántóterület legfeljebb 75 %-át foglalhatja el, és a fő terménycsoportra meghatározott terület 75 %-nál nagyobb részt foglal el, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet a különbség arányával megszorzott teljes meghatározott szántóterület 50 %-ával kell csökkenteni.

A különbség első albekezdésben említett aránya a fő terménycsoport területének a további terménycsoportok tekintetében előírt összterületen belül a teljes meghatározott szántóterület 75 %-át meghaladó része.

(2)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke előírja, hogy a két fő növénykultúra a teljes meghatározott szántóterület legfeljebb 95 %-át foglalhatja el, és a két fő terménycsoportra meghatározott terület 95 %-nál nagyobb részt foglal el, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet a különbség arányával megszorzott teljes meghatározott szántóterület 50 %-ával kell csökkenteni.

A különbség első albekezdésben említett aránya a két fő terménycsoport területének a további terménycsoportok tekintetében előírt összterületen belül a teljes meghatározott szántóterület 95 %-át meghaladó része.

(3)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke előírja, hogy a fő növénykultúra a teljes meghatározott szántóterület legfeljebb 75 %-át, a két fő növénykultúra pedig a teljes meghatározott szántóterület legfeljebb 95 %-át foglalhatja el, és a fő terménycsoportra meghatározott terület 75 %-nál nagyobb, a két fő terménycsoportra meghatározott terület pedig 95 %-nál nagyobb részt foglal el, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet a különbség arányával megszorzott teljes meghatározott szántóterület 50 %-ával kell csökkenteni.

A különbség első albekezdésben említett aránya a különbségek (1) és (2) bekezdés szerint kiszámított arányainak összege. Ezen arány értéke azonban 1-nél nem lehet nagyobb.

(4)   Amennyiben a kedvezményezettről megállapítást nyer, hogy három éven keresztül nem felelt meg a növénytermesztés e cikk szerinti diverzifikálásának, a kizöldített támogatás kiszámításának alapjául szolgáló területnek az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti, a következő évekre való csökkentésének mértéke a teljes meghatározott szántóterületnek a különbség alkalmazandó arányával megszorzott mennyisége.

25. cikk

A kizöldített támogatás csökkentése az állandó gyepterületre vonatkozó követelményeknek való meg nem felelés esetén

(1)   Ha az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésének való meg nem felelést állapítottak meg, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet csökkentik az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében foglalt követelményeknek meg nem felelőként meghatározott területtel.

(2)   Ha a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 44. cikkében foglalt kötelezettségeknek való meg nem felelést állapítottak meg, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet csökkentik a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 44. cikkében foglalt kötelezettségeknek meg nem felelőként meghatározott területtel.

(3)   A meg nem felelést „megállapítottnak” kell tekinteni, ha azt bármely, az 1306/2013/EU rendelet 74. cikkével összhangban végzett ellenőrzés eredményeként, vagy azt követően igazolják, hogy a meg nem felelést bármely más módon az illetékes ellenőrző hatóság vagy kifizető ügynökség tudomására hozták.

26. cikk

A kizöldített támogatás csökkentése az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó követelményeknek való meg nem felelés esetén

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (1) bekezdésével összhangban előírt ökológiai jelentőségű területet (a továbbiakban: „előírt ökológiai jelentőségű terület”) a teljes meghatározott szántóterület alapján számítják ki, ideértve adott esetben – az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdése értelmében – az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c), d), g) és h) pontjában említett meghatározott területeket.

(2)   Ha az előírt ökológiai jelentőségű terület meghaladja az ökológiai jelentőségű területeknek az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (3) bekezdésében előírt súlyozását figyelembe véve meghatározott ökológiai jelentőségű területet, a kizöldített támogatás e rendelet 23. cikkével összhangban történő kiszámításának alapjául szolgáló területet csökkentik a teljes meghatározott – és adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdése értelmében az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c), d), g) és h) pontjában említett meghatározott területeket is magában foglaló – szántóterület 50 %-ának a különbség arányával megszorzott mennyiségével.

A különbség első albekezdésben említett aránya az előírt ökológiai jelentőségű terület és a meghatározott ökológiai jelentőségű terület közötti különbségnek az előírt ökológiai jelentőségű területen belüli aránya.

(3)   Amennyiben a kedvezményezettről megállapítást nyer, hogy három éven keresztül nem felelt meg az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó, e cikk szerinti követelményeknek, a kizöldített támogatás kiszámításának alapjául szolgáló területnek a (2) bekezdés szerinti, a következő évekre való csökkentésének mértéke a teljes meghatározott – és adott esetben az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke (2) bekezdése értelmében az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c), d), g) és h) pontjában említett meghatározott területeket is magában foglaló – szántóterületnek a különbség arányával megszorzott mennyisége.

27. cikk

A kizöldített támogatás csökkentésének maximális mértéke

(1)   A 24. és 26. cikkben foglaltak szerint kiszámított csökkentések hektárban kifejezett összege nem haladhatja meg a meghatározott szántóföld teljes hektárszámát, beleértve az 1307/2013/EU rendelet 46. cikk (2) bekezdése értelmében adott esetben az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c), d), g) és h) pontjában említett meghatározott területeket is.

(2)   A közigazgatási szankciók 28. cikkel összhangban történő alkalmazásának sérelme nélkül a 24–26. cikknek megfelelően kiszámított összes támogatáscsökkentés nem haladhatja meg a 23. cikknek megfelelően kiszámított kizöldített támogatás mértékét.

28. cikk

A kizöldített támogatással kapcsolatos közigazgatási szankciók

(1)   Ha a kizöldített támogatás 23. cikkel összhangban történő kiszámításához használt terület eltér az ilyen támogatásnak a 24–27. cikk alkalmazását követő kiszámításához használt területtől, az utóbbi terület alapján kiszámított kizöldített támogatást a megállapított különbség kétszeresével kell csökkenteni, ha ez a különbség 3 %-nál, vagy 2 hektárnál nagyobb, de nem haladja meg a kizöldített támogatásnak a 24–27. cikk alkalmazását követő kiszámításához használt terület 20 %-át.

Ha a különbség meghaladja a 20 %-ot, támogatás nem nyújtható.

Amennyiben a különbség meghaladja az 50 %-ot, támogatás nem nyújtható. Ezenkívül a kedvezményezettet további szankcióval kell sújtani, melynek összege megegyezik a kizöldített támogatás 23. cikkel összhangban történő kiszámításához használt terület és az ilyen támogatásnak a 24–27. cikk alkalmazását követő kiszámításához használt terület közötti különbségnek megfelelő támogatás összegével.

(2)   Ha a mezőgazdasági termelő – abból a célból, hogy mentesüljön az 1307/2013/EU rendelet 44., 45. vagy 46. cikkében előírt kötelezettségek alól – nem jelenti be a szántóföldnek minősülő teljes területét, és/vagy nem jelenti be az említett rendelet 45. cikkének (1) bekezdése értelmében környezeti szempontból érzékenynek minősülő állandó gyepterületének teljes területét, és a be nem jelentett terület 0,1 hektárnál nagyobb, akkor a kizöldített támogatás e rendelet 24–27. cikkének alkalmazását követő kiszámításának alapjául szolgáló területet további 10 %-kal csökkentik.

(3)   Az 1306/2013/EU rendelet 77. cikkének (6) bekezdése értelmében az e cikk (1) és (2) bekezdése szerint kiszámított közigazgatási szankció a 2015-ös és 2016-os igénylési évben nem alkalmazandó. Az 1. és 2. bekezdés szerint kiszámított közigazgatási szankciót el kell osztani 5-tel, és összegét azon kizöldítési támogatás összegének 20 %-ára kell korlátozni, amelyre az érintett termelő a 23. cikk értelmében a 2017. igénylési évben jogosult lett volna, a 2018. és azt követő igénylési évek esetében pedig 4-gyel kell elosztani, és ugyanazon összeg 25 %-ára kell korlátozni.

(4)   Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján kiszámított közigazgatási szankciók teljes összege a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott szabályok szerint a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán nem szedhető be, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

29. cikk

Az egyenértékű gyakorlatokra vonatkozó szabályok

Ez a szakasz értelemszerűen alkalmazandó az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében említett egyenértékű gyakorlatokra.

4. SZAKASZ

Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott, állatállomány-alapú támogatási kérelmeken alapuló, termeléstől függő önkéntes támogatás vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelmeken alapuló vidékfejlesztési támogatás

30. cikk

A számítás alapja

(1)   A támogatási vagy kifizetési kérelemben feltüntetettnél több állatra vonatkozóan semmilyen esetben sem nyújtható támogatás.

(2)   A mezőgazdasági üzem területén lévő állatokat csak akkor lehet meghatározottnak tekinteni, ha azokat a támogatási vagy kifizetési kérelemben azonosították. A meghatározott állatok a támogatás kifizetésére való jogosultság elvesztése nélkül helyettesíthetők más állatokkal, amennyiben az illetékes hatóság még nem értesítette a kedvezményezettet a támogatási vagy kifizetési kérelemmel kapcsolatos meg nem felelésről, és amennyiben még nem értesítette a kedvezményezettet helyszíni ellenőrzési szándékáról. Amennyiben egy tagállam nem használja ki a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján elfogadott szabályok szerint meghatározott, igényléstől független rendszerekre vonatkozó lehetőséget, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak biztosításáért, hogy egyértelmű legyen, a kedvezményezettek támogatási vagy kifizetési kérelmei mely állatokra vonatkoznak.

(3)   A 31. cikk sérelme nélkül, ha az egy támogatási vagy kifizetési kérelemben bejelentett állatlétszám meghaladja az igazgatási vagy helyszíni ellenőrzések eredményeként meghatározott létszámot, akkor a támogatást a meghatározott állatok alapján kell kiszámítani.

(4)   Ha a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerével kapcsolatos meg nem felelés esete áll fenn, a következőket kell alkalmazni:

| a) | azt a mezőgazdasági üzem területén lévő szarvasmarhát, amely a két füljelzőjének egyikét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének az 1760/2000/EK rendelet 3. cikke első bekezdésének b), c) és d) pontjában említett egyéb elemei alapján egyértelműen és egyedileg azonosítani lehet; |
| --- | --- |

a)

azt a mezőgazdasági üzem területén lévő szarvasmarhát, amely a két füljelzőjének egyikét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének az 1760/2000/EK rendelet 3. cikke első bekezdésének b), c) és d) pontjában említett egyéb elemei alapján egyértelműen és egyedileg azonosítani lehet;

| b) | ha egy mezőgazdasági üzem területén lévő egyik szarvasmarha mindkét füljelzőjét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az 1760/2000/EK rendeletben foglalt nyilvántartás, marhalevél, adatbázis vagy egyéb eszközök segítségével továbbra is azonosítható, és feltéve, hogy az állattartó bizonyítani tudja, hogy már a helyszíni ellenőrzés bejelentése előtt intézkedéseket tett a helyzet orvoslására; |
| --- | --- |

b)

ha egy mezőgazdasági üzem területén lévő egyik szarvasmarha mindkét füljelzőjét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az 1760/2000/EK rendeletben foglalt nyilvántartás, marhalevél, adatbázis vagy egyéb eszközök segítségével továbbra is azonosítható, és feltéve, hogy az állattartó bizonyítani tudja, hogy már a helyszíni ellenőrzés bejelentése előtt intézkedéseket tett a helyzet orvoslására;

| c) | ha a feltárt meg nem felelés a nyilvántartásban vagy a marhalevélben szereplő bejegyzésekkel kapcsolatos, az érintett állatot csak akkor lehet meg nem határozottnak tekinteni, ha bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibát. Az érintett állatokat minden más esetben az első ténymegállapítás után meg nem határozott állatoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

c)

ha a feltárt meg nem felelés a nyilvántartásban vagy a marhalevélben szereplő bejegyzésekkel kapcsolatos, az érintett állatot csak akkor lehet meg nem határozottnak tekinteni, ha bármely 24 hónapos időszakban legalább két ellenőrzés alkalmával találnak ilyen hibát. Az érintett állatokat minden más esetben az első ténymegállapítás után meg nem határozott állatoknak kell tekinteni.

A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének bejegyzései, valamint a rendszerbe érkező bejelentések az illetékes hatóság által észlelt egyértelmű hibák esetén bármikor módosíthatók.

(5)   A mezőgazdasági üzem területén lévő azon juhot vagy kecskét, amely egyik füljelzőjét elveszítette, meghatározottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az állat a 21/2004/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban valamely első azonosító eszközzel továbbra is azonosítható, és feltéve, hogy a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének valamennyi egyéb előírása teljesül.

31. cikk

Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében bejelentett állatok tekintetében meghatározott közigazgatási szankciók

(1)   Ha az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek keretében benyújtott támogatási kérelem vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott kifizetési kérelem tekintetében megállapítást nyer, hogy a bejelentett állatlétszám és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott állatlétszám különböző, de csak három vagy annál kevesebb állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, az e cikk (3) bekezdésének megfelelően megállapított százalékkal csökkenteni kell azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az érintett igénylési évben jogosult.

(2)   Ha háromnál több állat esetében állapítanak meg meg nem felelést, akkor azon támogatás teljes összegét, amelyre a kedvezményezett az (1) bekezdésben említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az érintett igénylési évben jogosult, az alábbiak szerint kell csökkenteni:

| a) | a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalékkal, ha az nem több 10 %-nál, |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalékkal, ha az nem több 10 %-nál,

| b) | a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalék kétszeresével, ha az 10 %-nál több, de 20 %-nál kevesebb. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésnek megfelelően megállapítandó százalék kétszeresével, ha az 10 %-nál több, de 20 %-nál kevesebb.

Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban megállapított százalék meghaladja a 20 %-ot, nem ítélhető oda a támogatás, amelyre a kedvezményezett a 30. cikk (3) bekezdése szerint a támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az érintett igénylési évben jogosult lett volna.

Ezen túlmenően, amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban megállapított százalék meghaladja az 50 %-ot, nem ítélhető oda a támogatás, amelyre a kedvezményezett a 30. cikk (3) bekezdése szerint a támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében az érintett igénylési évben jogosult lett volna. Ezenkívül a kedvezményezettet további szankcióval kell sújtani, melynek összege megegyezik a bejelentett állatlétszám és a 30. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott állatlétszám közötti különbségnek megfelelő támogatás összegével. Ha ez az összeg a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott szabályoknak megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán nem szedhető be, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett százalékok megállapításához az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében bejelentett állatlétszámot – amely esetében meg nem felelést állapítottak meg – elosztják az említett támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés esetében a támogatási vagy a kifizetési kérelem tekintetében az érintett igénylési évre meghatározott állatlétszámmal.

Ha a tagállamok a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján meghatározott szabályok szerint élnek,az igényléstől független rendszerek lehetőségével az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében hibásan azonosított vagy regisztrált, potenciálisan támogatható állatok olyan állatoknak minősülnek, amelyek esetében meg nem felelést állapítottak meg.

32. cikk

A közigazgatási szankciók alkalmazása alóli kivételek a természeti körülmények által indokolt esetekben

A 31. cikkben meghatározott közigazgatási szankciók nem alkalmazandók azokban az esetekben, amikor a kedvezményezett a csordára vagy nyájra hatást gyakoroló természeti körülmények miatt nem tudja teljesíteni a támogathatósági feltételeket, kötelezettségvállalásokat vagy más kötelezettségeket, feltéve, hogy az állatlétszám csökkenésének észlelésétől számított tíz munkanapon belül írásban tájékoztatja az illetékes hatóságot.

Az egyedi esetekben figyelembe veendő tényleges körülmények sérelme nélkül az illetékes hatóság különösen a következő eseteket ismerheti el a csordát vagy nyájat érintő természeti körülményként:

| a) | állat elhullása betegség következtében; vagy |
| --- | --- |

a)

állat elhullása betegség következtében; vagy

| b) | állat elhullása olyan baleset következtében, amelyért a kedvezményezett nem tehető felelőssé. |
| --- | --- |

b)

állat elhullása olyan baleset következtében, amelyért a kedvezményezett nem tehető felelőssé.

33. cikk

További szankciók és kiegészítő intézkedések

(1)   A tagállamok annak érdekében, hogy biztosítsák az ellenőrzésre vonatkozó előírások teljesítését, ideértve a bejelentési kötelezettségek tiszteletben tartását is, a támogatás-igénylési eljárásban érintett közvetítőkre alkalmazandó további szankciókról rendelkezhetnek.

(2)   Ha a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének c) pontja alapján meghatározott szabályoknak megfelelő illetékes hatóságoktól eltérő szolgálatok, szervek vagy szervezetek által szolgáltatandó bizonyítékok tekintetében megállapítást nyer, hogy gondatlanságból vagy szándékosan nem helytálló bizonyítékot szolgáltattak, az érintett tagállam köteles a nemzeti jog szerinti megfelelő szankciókat alkalmazni. Ha ilyen jellegű meg nem felelést második alkalommal is megállapítanak, az érintett szolgálattól, szervtől, vagy szervezettől legalább egy évre meg kell vonni a támogatás céljára szolgáló hiteles bizonyítékok kiadásának jogát.

34. cikk

A szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek módosítása és kiigazítása

A bejelentett szarvasmarhafélék esetében a szarvasmarhafélékre vonatkozó számítógépes adatbázis bejegyzéseinek hibáira és hiányosságaira a támogatási vagy a kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a 15. cikket kell alkalmazni.

III. CÍM

A VIDÉKFEJLESZTÉSI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK

35. cikk

A területnagyságtól és az állatok számától eltérő támogathatósági feltételeknek, a kötelezettségvállalásoknak vagy egyéb kötelezettségeknek való meg nem felelés

(1)   Az igényelt támogatás a támogathatósági feltételeknek való meg nem felelés esetén teljes egészében elutasítandó vagy visszavonandó.

(2)   Az igényelt támogatás teljes egészében vagy részben elutasítandó vagy visszavonandó a következő kötelezettségvállalásoknak és egyéb kötelezettségeknek való meg nem felelés esetén:

| a) | a vidékfejlesztési programban meghatározott kötelezettségvállalások; vagy |
| --- | --- |

a)

a vidékfejlesztési programban meghatározott kötelezettségvállalások; vagy

| b) | ahol alkalmazható, az Unió vagy a nemzeti jog által, vagy a vidékfejlesztési programban megállapított kötelezettségek, különös tekintettel a közbeszerzésekre és az állami támogatásokra vonatkozó előírásokra és egyéb kötelező előírásokra és követelményekre. |
| --- | --- |

b)

ahol alkalmazható, az Unió vagy a nemzeti jog által, vagy a vidékfejlesztési programban megállapított kötelezettségek, különös tekintettel a közbeszerzésekre és az állami támogatásokra vonatkozó előírásokra és egyéb kötelező előírásokra és követelményekre.

(3)   Az elutasítás vagy a visszavonás mértékének a (2) bekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak és kötelezettségeknek való meg nem felelés nyomán történő meghatározásakor a tagállam figyelembe veszi a (2) bekezdésben említett támogatási feltételekkel kapcsolatos meg nem felelés súlyosságát, mértékét, időtartamát és ismétlődő jellegét.

A meg nem felelés súlyosságát elsősorban az határozza meg, hogy – figyelemmel a betartatlan kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek eredeti céljára – a meg nem felelés mennyire lényeges következményekkel jár.

A meg nem felelés mértéke elsősorban attól függ, hogy az a tevékenység egészére milyen hatást gyakorol.

A tartós jelleg elsősorban annak fényében állapítható meg, hogy a kiváltott hatás mennyi időn át érezhető, illetve hogy a szóban forgó hatás ésszerű eszközökkel megszüntethető-e.

Az ismétlődés attól függ, hogy ugyanazon kedvezményezett és ugyanazon intézkedés vagy művelettípus esetében hasonló meg nem felelés az utóbbi négy év folyamán vagy a 2014–2020-as programozási időszak teljes időtartama folyamán, illetve a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében hasonló intézkedés kapcsán előfordult-e.

(4)   Több évre kiterjedő kötelezettségvállalások vagy kifizetések esetén a (3) bekezdésben említett kritérumok alapját történő visszavonások az ugyanazon műveletre a korábbi években kifizetett összegekre is vonatkoznak.

(5)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett kritérumokon alapuló általános értékelés eredményeképpen súlyos meg nem felelés kerül megállapításra, a támogatást elutasítják, vagy teljes egészében visszavonják. Továbbá a kedvezményezettet a meg nem felelés megállapításának naptári évére és az azt követő naptári évre ugyanazon intézkedésből vagy művelettípusból kizárják.

(6)   Amennyiben megállapítják, hogy a kedvezményezett a támogatás elnyerése céljából valótlan bizonyítékokat nyújtott be, vagy gondatlanságból elmulasztotta a szükséges információszolgáltatást, a támogatást teljes egészében el kell utasítani vagy vissza kell vonni. Továbbá a kedvezményezettet a meg nem felelés megállapításának naptári évére és az azt követő naptári évre ugyanazon intézkedésből vagy művelettípusból kizárják.

(7)   Ha az (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésben említett visszavonások és a közigazgatási szankciók teljes összege a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 57. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott szabályoknak megfelelően a meg nem felelés megállapításának naptári évét követő három naptári év folyamán nem szedhető be, a fennmaradó egyenleget törölni kell.

36. cikk

A támogatás felfüggesztése

A kifizető ügynökség bizonyos kiadásokra vonatkozóan felfüggesztheti a támogatást, amennyiben közigazgatási szankció kiszabásához vezető meg nem felelést tár fel. A felfüggesztést a kifizető ügynökségnek azonnal fel kell oldania, amint a kedvezményezett kielégítő módon bizonyítja az illetékes hatóság számára, hogy orvosolta a problémát. A felfüggesztés időtartama nem haladhatja meg a három hónapot. A tagállamok a művelet típusától és a szóban forgó meg nem felelés hatásától függően rövidebb maximális időtartamot is megállapíthatnak.

A kifizető ügynökség csak abban az esetben függesztheti fel a támogatást, ha a meg nem felelés általában véve nem befolyásolja az érintett művelet célkitűzéseinek teljesülését” és a kedvezményezett vélhetően a megszabott maximális időtartamon belül orvosolni tudja a helyzetet.

IV. CÍM

A KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉSSEL ÖSSZEFÜGGŐ ELLENŐRZÉSI RENDSZER ÉS KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK

I. FEJEZET

ÁLLANDÓ LEGELŐK FENNTARTÁSA

37. cikk

Az állandó legelőkkel kapcsolatos kötelezettségek

(1)   Abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy az 1122/2009/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében említett arány 2014-ben országos vagy regionális szinten csökkent, az érintett tagállam előírhatja a 2015-ben közvetlen támogatási rendszer keretében támogatást igénylő kedvezményezettek számára, hogy csak előzetes engedéllyel alakíthatnak át állandó legelőterületeket.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy az említett arány 2014-ben több mint 5 %-kal csökkent, az érintett tagállam köteles elrendelni az említett kötelezettséget.

Amennyiben az első és második albekezdésben említett engedélynek az a feltétele, hogy valamely földterületnek állandó legelőnek kell lennie, az 1122/2009/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének (2) pontjában szereplő fogalommeghatározástól eltérve ezeket a területeket az átállás első napjától kezdve állandó legelőnek kell tekinteni. Ezeket a területeket az átállás időpontját követő öt egymás utáni évben gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni.

(2)   A kedvezményezettekre vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem alkalmazandó, ha a kedvezményezett a 2078/92/EGK (22), az 1257/1999/EK (23) és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet szerint állandó legelőt hozott létre.

(3)   Ha megállapítást nyer, hogy az 1122/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett követelmény nem biztosítható 2014-ben, az érintett tagállam – az e cikk (1) bekezdése szerint hozandó intézkedéseken kívül – országos vagy regionális szinten kötelezi a 2015-ben valamely közvetlen támogatási rendszer keretében támogatást igénylő kedvezményezetteket, hogy területeket alakítsanak vissza állandó legelőterületté.

Az első albekezdés csak azokra a kedvezményezettekre vonatkozik, akik állandó legelőterületekből más hasznosítási formájú földterületté átalakított földterülettel rendelkeznek.

Az első albekezdést az érintett tagállamban az 1122/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban az egységes kérelem benyújtására előírt határnapot megelőző 24 hónapos időszak első napja óta ilyen módon megváltoztatott hasznosítású földterület tekintetében kell alkalmazni.

Ebben az esetben a mezőgazdasági termelők a szóban forgó terület meghatározott százalékát visszaállítják állandó legelővé, illetve a szóban forgó százaléknak megfelelő nagyságú állandó legelőt alakítanak ki. A szóban forgó százalékos arányt a mezőgazdasági termelő által ilyen módon megváltoztatott hasznosítású terület nagysága és az egyensúly visszaállításához szükséges terület nagysága alapján kell kiszámítani.

Amennyiben azonban a szóban forgó területet az egyéb hasznosítási formára történő átállítás után átruházták, az első albekezdést csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a terület átruházása a 2004. május 6-a után történt.

Az állandó legelővé visszaállított területeket vagy az állandó legelőként létrehozott területeket a visszaállítás, illetve a létrehozás első napjától kezdve – az 1122/2009/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének (2) pontjától eltérve – „állandó legelőnek” kell tekintetni. Ezeket a területeket az átállás dátumától kezdődően öt egymást követő éven keresztül gyep vagy más egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni.

(4)   Az (1) és (3) bekezdés csak 2015-ben alkalmazandó.

(5)   A tagállamoknak 2015-ben és 2016-ban ellenőrzéseket kell végezniük, hogy gondoskodjanak az (1) és (3) bekezdés betartásáról.

II. FEJEZET

A KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK KISZÁMÍTÁSA ÉS ALKALMAZÁSA

38. cikk

A meg nem felelésre vonatkozó általános szabályok

(1)   A meg nem felelés „megismétlődése” az ugyanazon követelmény vagy előírás három egymást követő naptári éven belül több mint egy alkalommal megállapított megsértése, feltéve, hogy a kedvezményezettet értesítették a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket az előző meg nem felelés megszüntetésére. A meg nem felelés megismétlődésének megállapítása céljából az 1122/2009/EK rendelet szerint meghatározott meg nem feleléseket kell figyelembe venni és különösen az 1306/2013/EU II. mellékletében szereplő, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 3. előírást a 73/2009/EK rendelet 2013. december 21-én hatályos változatának II. mellékletében szereplő 2. jogszabályban foglalt gazdálkodási követelménnyel egyenértékűnek kell tekinteni.

(2)   A meg nem felelés „mértékét” különösen annak figyelembevételével kell megállapítani, hogy a meg nem felelés kiterjedt hatással rendelkezik-e, vagy hatása magára a mezőgazdasági üzemre korlátozódik.

(3)   A meg nem felelés „súlyossága” különösen a meg nem felelés következményeinek jelentőségétől függ, tekintetbe véve a szóban forgó követelmény vagy előírás célját.

(4)   Annak eldöntése, hogy valamely meg nem felelés „tartós”-e, különösen attól az időtartamtól függ, ameddig a kiváltott hatás érezhető, vagy a szóban forgó hatás ésszerű eszközökkel történő megszüntetésének lehetőségétől.

(5)   E fejezet alkalmazásában a meg nem felelést „meghatározottnak” kell tekinteni, ha valamely e rendelettel összhangban végrehajtott ellenőrzés eredményeképpen vagy az illetékes ellenőrző hatóság, adott estben a kifizető ügynökség számára valamely más forrásból ismertté vált információ nyomán kerül megállapításra.

39. cikk

A közigazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása gondatlanság esetén

(1)   Amennyiben a meghatározott meg nem felelés a kedvezményezett gondatlanságából ered, támogatáscsökkentést kell alkalmazni. Főszabályként a csökkentés az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében feltüntetett kifizetésekből és éves támogatásokból származó teljes összeg 3 %-ának felel meg.

A kifizető ügynökség azonban – az illetékes ellenőrző hatóság által a 38. cikk (1)–(4) bekezdésében említett feltételekre figyelemmel a meg nem felelés jelentőségének az ellenőrzési jelentés értékelő részében rendelkezésre bocsátott értékelése alapján – határozhat úgy, hogy ezt az értéket az első albekezdésben említett teljes összeg 1 %-ára csökkenti vagy 5 %-ára növeli, vagy amennyiben a szóban forgó követelményre vagy előírásra vonatkozó rendelkezések megengednek egy bizonyos tűréshatárt, eltekinthet a meg nem felelés további nyomon követésétől, illetve hogy – az 1305/2013/EU rendelet 17. cikkének (5) és (6) bekezdése szerint nyújtott támogatások esetében – egyáltalán nem rendel el támogatáscsökkentést.

(2)   Ha egy tagállam az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy nem alkalmaz közigazgatási szankciót, és az érintett kedvezményezett az illetékes hatóság által kitűzött határidőn belül nem orvosolta a helyzetet, a közigazgatási szankciót alkalmazni kell.

Az illetékes hatóság által kitűzött határidő nem lehet a ténymegállapítás évét követő év végénél későbbi.

(3)   Ha egy tagállam él az 1306/2013/EU rendelet 99. cikke (2) bekezdésének második albekezdése nyújtotta lehetőséggel, és a kedvezményezett az illetékes hatóság által kitűzött határidőn belül nem orvosolta a helyzetet, az e cikk (1) bekezdésében előírt legalább 1 %-os csökkentést visszamenőleg alkalmazni kell az eredeti ténymegállapítás azon évére, amelyre vonatkozóan a korai előrejelző rendszer alkalmazásra került, amennyiben megállapítást nyer, hogy a meg nem felelést a szóban forgó évtől kezdődő és azt is magában foglaló, legfeljebb három egymást követő naptári évre kiterjedő időszakon belül nem orvosolták.

Az illetékes hatóság által kitűzött határidő nem lehet a ténymegállapítás évét követő év végénél későbbi.

A kedvezményezett által a megállapított határidőn belül orvosolt meg nem felelés a (4) bekezdés szerinti megismétlődés megállapításának alkalmazásában nem tekinthető meg nem felelésnek.

(4)   A szándékos meg nem felelés eseteinek sérelme nélkül az ugyanazon meg nem felelés első megismétlődése tekintetében az (1) bekezdéssel összhangban alkalmazandó csökkentés mértékét hárommal meg kell szorozni.

További megismétlődések esetén minden egyes alkalommal a hármas szorzót kell alkalmazni az előző megismétlődés tekintetében megállapított támogatáscsökkentés eredményére. A támogatáscsökkentés maximális értéke azonban nem haladhatja meg az (1) bekezdésben említett teljes összeg 15 %-át.

A maximális 15 %-os érték elérését követően a kifizető ügynökség tájékoztatja az érintett kedvezményezettet, hogy ha még egyszer megállapításra kerül ugyanaz a meg nem felelés, akkor azt a 40. cikk értelmében a kedvezményezett általi szándékos cselekménynek fogják tekinteni.

40. cikk

A közigazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása szándékos meg nem felelés esetén

Ha a meghatározott meg nem felelést a kedvezményezett szándékosan követte el, a 39. cikk (1) bekezdésében említett teljes összegre alkalmazandó támogatáscsökkentés főszabályként a szóban forgó teljes összeg 20 %-a.

A kifizető ügynökség azonban – az illetékes ellenőrző hatóság által a 38. cikk (1)–(4) bekezdésében említett feltételekre figyelemmel a meg nem felelés jelentőségének az ellenőrzési jelentés értékelő részében rendelkezésre bocsátott értékelése alapján – határozhat úgy, hogy ezt az értéket a teljes összeg nem kevesebb mint 15 %-ára csökkenti, vagy a teljes összeg 100 %-ára növeli.

41. cikk

A közigazgatási szankciók halmozása

Amennyiben a 2. cikk (1) bekezdése második albekezdése 2. pontjának a) alpontja szerinti meg nem felelés a 2. cikk (1) bekezdése második albekezdése 2. pontjának b) alpontja szerinti meg nem felelésnek is minősül, a közigazgatási szankciókat a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 77. cikke (8) bekezdésének a) pontja alapján meghatározott szabályok szerint kell alkalmazni.

V. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

42. cikk

A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos átmeneti szabályok

(1)   Az 1698/2005/EK rendeletnek megfelelően végrehajtott intézkedések kedvezményezettjeinek kölcsönös megfeleltetési kötelezettségei tekintetében az e rendeletben és az 1306/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási aktusokban az ellenőrzési rendszerre és közigazgatási szankciókra vonatkozóan meghatározott szabályokat kell alkalmazni.

(2)   A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeket illető olyan meg nem felelések esetén, amelyekre nem alkalmaztak közigazgatási szankciókat, mivel azok a 73/2009/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1698/2005/EK rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében foglalt de minimis szabály hatálya alá tartoztak, az 1306/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni az ellenőrző hatóság azon kötelezettségét illetően, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezett orvosolta a megállapított meg nem felelést.

43. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1122/2009/EK és a 65/2011/EU rendelet 2015. január 1-jén hatályát veszti.

Az említett rendeletek azonban továbbra is alkalmazandók:

| a) | a közvetlen támogatásokra vonatkozó, 2015. január 1. előtt kezdődő támogatási időszakokra benyújtott kérelmekre; |
| --- | --- |

a)

a közvetlen támogatásokra vonatkozó, 2015. január 1. előtt kezdődő támogatási időszakokra benyújtott kérelmekre;

| b) | a 2014-es évre vonatkozóan bejelentett kifizetési igényekre; és |
| --- | --- |

b)

a 2014-es évre vonatkozóan bejelentett kifizetési igényekre; és

| c) | a mezőgazdasági termelőknek az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (24) 85t. és 103z. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeire vonatkozó ellenőrzési rendszerre és közigazgatási szankciókra. |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termelőknek az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (24) 85t. és 103z. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeire vonatkozó ellenőrzési rendszerre és közigazgatási szankciókra.

44. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

A rendeletet a 2015. január 1-je utáni igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási vagy kifizetési kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.

a Bizottság részéről

elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Tanács 2005. június 21-i 1290/2005/EK rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról (HL L 209., 2005.8.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2009. november 30-i 1122/2009/EK rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 65. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

5

(6)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

7

(8)  A Bizottság 2011. január 27-i 65/2011/EU rendelete a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 25., 2011.1.28., 8. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 228/2013/EU rendelete az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 229/2013/EU rendelete egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

17

(18)  A Bizottság 2004. április 21-i 796/2004/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 141., 2004.4.30., 18. o.).

18

(19)  A Tanács 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom rendelete az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

20

(21)  A Bizottság 2014. március 11-i 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

21

(22)  A Tanács 1992. június 30-i 2078/92/EGK rendelete a környezetvédelmi követelményekkel és a természeti környezet megőrzésével összeegyeztethető mezőgazdasági termelési módszerekről (HL L 215., 1992.7.30., 85. o.).

22

(23)  A Tanács 1999. május 17-i 1257/1999/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

23

(24)  A Tanács 2007. október 22-i 1234/2007/EK rendelete a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

24

---

| 20.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/74

---

A BIZOTTSÁG 641/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 16.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (11) bekezdésére, 31. cikke (2) bekezdésére, 34. cikke (5) bekezdésére, 39. cikke (4) bekezdésére, 43. cikke (13) bekezdésére, 45. cikke (7) bekezdésére, 55. cikke (2) bekezdésére, 57. cikke (4) bekezdésére és 67. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése, valamint a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 20. és 21. cikke szerint a mezőgazdasági termelők mezőgazdasági üzemük vagy annak egy része eladása vagy bérbeadása esetén szerződés útján átruházhatják a kiosztandó támogatási jogosultságokat, illetve azon jogukat, hogy támogatási jogosultságot kapjanak. Szabályokat kell megállapítani ezekre a sajátos körülményekre, különösen a támogatási jogosultság kiosztása iránt ilyen esetekben benyújtandó kérelmekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése, valamint a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 20. és 21. cikke szerint a mezőgazdasági termelők mezőgazdasági üzemük vagy annak egy része eladása vagy bérbeadása esetén szerződés útján átruházhatják a kiosztandó támogatási jogosultságokat, illetve azon jogukat, hogy támogatási jogosultságot kapjanak. Szabályokat kell megállapítani ezekre a sajátos körülményekre, különösen a támogatási jogosultság kiosztása iránt ilyen esetekben benyújtandó kérelmekre vonatkozóan.

| (2) | Az 1307/2013/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdése és 26. cikke, valamint 40. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában szabályokat kell megállapítani a mezőgazdasági üzem öröklés címén történő átruházása esetén az olyan másik mezőgazdasági termelőnek odaítélendő támogatási jogosultságok értékének kiszámítására vonatkozóan, aki a mezőgazdasági tevékenységet az adott mezőgazdasági üzemben folytatni kívánja, és aki maga is jogosult támogatási jogosultságok szerzésére az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1307/2013/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdése és 26. cikke, valamint 40. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában szabályokat kell megállapítani a mezőgazdasági üzem öröklés címén történő átruházása esetén az olyan másik mezőgazdasági termelőnek odaítélendő támogatási jogosultságok értékének kiszámítására vonatkozóan, aki a mezőgazdasági tevékenységet az adott mezőgazdasági üzemben folytatni kívánja, és aki maga is jogosult támogatási jogosultságok szerzésére az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében.

| (3) | Az alaptámogatási rendszer megfelelő igazgatása érdekében helyénvaló szabályokat megállapítani a támogatási jogosultságok átruházásáról szóló értesítésekre vonatkozóan, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek a nemzeti hatóságok részére kell megküldeniük. |
| --- | --- |

(3)

Az alaptámogatási rendszer megfelelő igazgatása érdekében helyénvaló szabályokat megállapítani a támogatási jogosultságok átruházásáról szóló értesítésekre vonatkozóan, amelyeket a mezőgazdasági termelőknek a nemzeti hatóságok részére kell megküldeniük.

| (4) | A nemzeti vagy regionális tartalékoknak az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint, fel nem használt támogatási jogosultságokkal történő feltöltése tekintetében határidőt kell megállapítani, amelyet követően a fel nem használt jogosultságokat – beleértve azokat a támogatási jogosultságokat is, amelyeket nem aktiváltak vagy amelyek más okból nem adtak alapot támogatásra – vissza kell juttatni a tartalékokba. |
| --- | --- |

(4)

A nemzeti vagy regionális tartalékoknak az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint, fel nem használt támogatási jogosultságokkal történő feltöltése tekintetében határidőt kell megállapítani, amelyet követően a fel nem használt jogosultságokat – beleértve azokat a támogatási jogosultságokat is, amelyeket nem aktiváltak vagy amelyek más okból nem adtak alapot támogatásra – vissza kell juttatni a tartalékokba.

| (5) | Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az éghajlat és a környezet szempontjából egyenértékű előnyöket biztosító gyakorlatként konkrét kötelezettségvállalások vagy tanúsítási rendszerek alkalmazása mellett dönthetnek. E konkrét kötelezettségvállalásokban vagy tanúsítási rendszerekben foglalt gyakorlatok időszerű és hatékony értékelésének biztosítása érdekében az értesítésekre és a Bizottság általi értékelésre vonatkozó eljárási szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(5)

Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az éghajlat és a környezet szempontjából egyenértékű előnyöket biztosító gyakorlatként konkrét kötelezettségvállalások vagy tanúsítási rendszerek alkalmazása mellett dönthetnek. E konkrét kötelezettségvállalásokban vagy tanúsítási rendszerekben foglalt gyakorlatok időszerű és hatékony értékelésének biztosítása érdekében az értesítésekre és a Bizottság általi értékelésre vonatkozó eljárási szabályokat kell megállapítani.

| (6) | Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (3) bekezdése értelmében nem kötelező a földterület állandó gyepterületté való visszaalakítása a mezőgazdasági üzemek szintjén abban az esetben, ha az állandó gyepterületű földterület mennyisége abszolút értelemben megmarad bizonyos határokon belül. Ezeket a határokat meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(6)

Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (3) bekezdése értelmében nem kötelező a földterület állandó gyepterületté való visszaalakítása a mezőgazdasági üzemek szintjén abban az esetben, ha az állandó gyepterületű földterület mennyisége abszolút értelemben megmarad bizonyos határokon belül. Ezeket a határokat meg kell állapítani.

| (7) | Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében és 53. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett döntésekhez a Bizottság jóváhagyása szükséges. Ezért szabályokat kell megállapítani a Bizottság általi értékeléssel és jóváhagyással kapcsolatos eljárásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet 53. cikkének (4) bekezdésében és 53. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett döntésekhez a Bizottság jóváhagyása szükséges. Ezért szabályokat kell megállapítani a Bizottság általi értékeléssel és jóváhagyással kapcsolatos eljárásra vonatkozóan.

| (8) | Az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Bizottság szabályokat fogadjon el a gyapottermesztéshez nyújtott terményspecifikus támogatás tekintetében a területek és fajták engedélyezési eljárására vonatkozóan. A szubszidiaritás elvével összhangban e szabályokat az említett eljárás befejezése végső időpontjának meghatározására kell korlátozni, meghagyva az eljárási szabályok részleteinek kidolgozását a tagállamok hatáskörében. |
| --- | --- |

(8)

Az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Bizottság szabályokat fogadjon el a gyapottermesztéshez nyújtott terményspecifikus támogatás tekintetében a területek és fajták engedélyezési eljárására vonatkozóan. A szubszidiaritás elvével összhangban e szabályokat az említett eljárás befejezése végső időpontjának meghatározására kell korlátozni, meghagyva az eljárási szabályok részleteinek kidolgozását a tagállamok hatáskörében.

| (9) | Meg kell határozni a tagállamok által a termelőknek az említett engedélyezéssel kapcsolatosan megküldendő szükséges információkat. A termelők megfelelő időben való tájékoztatásának biztosítása érdekében határidőt kell megállapítani az ilyen értesítésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell határozni a tagállamok által a termelőknek az említett engedélyezéssel kapcsolatosan megküldendő szükséges információkat. A termelők megfelelő időben való tájékoztatásának biztosítása érdekében határidőt kell megállapítani az ilyen értesítésekre vonatkozóan.

| (10) | Az 1307/2013/EU rendeletben foglalt, a pillérek közötti rugalmasságra vonatkozó szabályok helyes alkalmazásának nyomon követése céljából a tagállamok által az említett rendelet 14. cikke szerint hozott döntésekkel kapcsolatban bejelentendő információk tekintetében szükséges bizonyos értesítési kötelezettségeket pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

Az 1307/2013/EU rendeletben foglalt, a pillérek közötti rugalmasságra vonatkozó szabályok helyes alkalmazásának nyomon követése céljából a tagállamok által az említett rendelet 14. cikke szerint hozott döntésekkel kapcsolatban bejelentendő információk tekintetében szükséges bizonyos értesítési kötelezettségeket pontosan meghatározni.

| (11) | Az 1307/2013/EU rendelet szerinti felső összeghatárok megállapítása és ezen összeghatárok betartásának ellenőrzése céljából szükséges bizonyos értesítési kötelezettségeket meghatározni, különös tekintettel a tagállamok által az említett rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése, 42. cikkének (1) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, valamint 51. cikkének (1) bekezdése szerint hozott döntésekről szóló értesítésekre. |
| --- | --- |

(11)

Az 1307/2013/EU rendelet szerinti felső összeghatárok megállapítása és ezen összeghatárok betartásának ellenőrzése céljából szükséges bizonyos értesítési kötelezettségeket meghatározni, különös tekintettel a tagállamok által az említett rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése, 42. cikkének (1) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, valamint 51. cikkének (1) bekezdése szerint hozott döntésekről szóló értesítésekre.

| (12) | A hatékonyság érdekében célszerű úgy rendelkezni, hogy az 1307/2013/EU rendelet, a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet, valamint e rendelet szerinti értesítéseknek meg kell felelniük a 792/2009/EK bizottsági rendeletnek (3). |
| --- | --- |

(12)

A hatékonyság érdekében célszerű úgy rendelkezni, hogy az 1307/2013/EU rendelet, a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet, valamint e rendelet szerinti értesítéseknek meg kell felelniük a 792/2009/EK bizottsági rendeletnek (3).

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet az 1307/2013/EU rendelet alkalmazására vonatkozó szabályokat állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | a közvetlen támogatásokról szóló általános rendelkezések; |
| --- | --- |

a)

a közvetlen támogatásokról szóló általános rendelkezések;

| b) | az alaptámogatási rendszer; |
| --- | --- |

b)

az alaptámogatási rendszer;

| c) | az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

c)

az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás;

| d) | termeléstől függő önkéntes támogatás; |
| --- | --- |

d)

termeléstől függő önkéntes támogatás;

| e) | a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás; |
| --- | --- |

e)

a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás;

| f) | a tagállamok által küldendő értesítések. |
| --- | --- |

f)

a tagállamok által küldendő értesítések.

2. cikk

Általános elvek

A tagállamok e rendeletet objektív kritériumok alapján és oly módon hajtják végre, amely biztosítja a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmódot, megakadályozza a piac és a verseny torzulását, valamint előmozdítja a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást és az éghajlatváltozás elleni fellépést.

2. FEJEZET

ALAPTÁMOGATÁSI RENDSZER

1. SZAKASZ

A támogatási jogosultságok első kiosztása

3. cikk

Támogatási jogosultságok kiosztásának kérelmezése adásvétel vagy bérbeadás esetén az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával

Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő adásvétel vagy bérbeadás esetén a támogatási jogosultság kiosztása iránti kérelmet a vevő, illetve a bérlő nyújtja be. A kérelem az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | az adásvételi, illetve bérleti szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – a szerződés másolata; |
| --- | --- |

a)

az adásvételi, illetve bérleti szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – a szerződés másolata;

| b) | annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, aki a vevőre vagy bérlőre átruházta azon jogát, hogy támogatási jogosultságban részesüljön, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014//EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 8. cikkében említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, aki a vevőre vagy bérlőre átruházta azon jogát, hogy támogatási jogosultságban részesüljön, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014//EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 8. cikkében említettek szerint.

Ezen túlmenően a tagállamok a vevőtől vagy bérlőtől megkövetelnek minden, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 60. cikke alkalmazásának ellenőrzéséhez szükséges információt.

4. cikk

Támogatási jogosultság kiosztása iránti kérelmek adásvétel esetén a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikkében említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával

(1)   A 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő adásvétel esetén az említett rendelkezés alapján igényelhető támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet a vevő nyújtja be. A kérelem az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | az adásvételi szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – az adásvételi szerződés másolata; |
| --- | --- |

a)

az adásvételi szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – az adásvételi szerződés másolata;

| b) | a szerződéses átruházási rendelkezés alapján támogatható hektárszám; |
| --- | --- |

b)

a szerződéses átruházási rendelkezés alapján támogatható hektárszám;

| c) | annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, akire a jogot a szerződéses átruházási rendelkezés alapján átruházták, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említettek szerint. |
| --- | --- |

c)

annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, akire a jogot a szerződéses átruházási rendelkezés alapján átruházták, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említettek szerint.

(2)   A tagállam lehetővé teheti a vevő számára, hogy a támogatási jogosultság kiosztása iránti kérelmet ő nyújtsa be az eladó nevében. Ilyen esetben a tagállam ellenőrzi, hogy az eladó felhatalmazta-e a vevőt a kérelem benyújtására.

5. cikk

Támogatási jogosultság kiosztása iránti kérelmek bérlet esetén a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával

(1)   A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő bérlet esetén az említett rendelkezés alapján igényelhető támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet a bérbeadó nyújtja be. A kérelem az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a bérleti szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – az bérleti szerződés másolata; |
| --- | --- |

a)

a bérleti szerződés részletei, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – az bérleti szerződés másolata;

| b) | a szerződéses átruházási rendelkezés alapján támogatható hektárszám; |
| --- | --- |

b)

a szerződéses átruházási rendelkezés alapján támogatható hektárszám;

| c) | annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, akire a jogot a szerződéses átruházási rendelkezés alapján átruházták, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említettek szerint. |
| --- | --- |

c)

annak a mezőgazdasági termelőnek az azonosító adatai, akire a jogot a szerződéses átruházási rendelkezés alapján átruházták, ideértve adott esetben a kevezményezett egyedi azonosítóját a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említettek szerint.

(2)   A tagállam lehetővé teheti a bérlő számára, hogy a támogatási jogosultság kiosztása iránti kérelmet ő nyújtsa be a bérbeadó nevében. Ilyen esetben a tagállam ellenőrzi, hogy a bérbeadó felhatalmazta-e a bérlőt a kérelem benyújtására.

6. cikk

A támogatási jogosultságok értéke öröklés esetén

(1)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdését alkalmazó tagállamokban a mezőgazdasági termelők az említett rendelet 24. cikke alapján jogosultak arra, hogy a 639/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján járó támogatási jogosultságokon felül további jogosultságokat kapjanak, az egyes termelők támogatási jogosultságainak az 1307/2013/EU rendelet 26. cikke szerint megállapítandó értékét úgy kell kiszámítani, hogy figyelembe veszik a termelő eredeti üzemére és az örökölt mezőgazdasági üzemre, illetve a mezőgazdasági üzem örökölt részére vonatkozó 2014. évi adatok összegét.

(2)   Amennyiben az 1307/2013/EU rendelet 40. cikkének (2) bekezdését alkalmazó tagállamokban a mezőgazdasági termelők az említett rendelet 39. cikke alapján jogosultak arra, hogy a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján járó támogatási jogosultságokon felül további támogatási jogosultságokat kapjanak, az egyes termelők támogatási jogosultságainak az 1307/2013/EU rendelet 40. cikkének (3) bekezdése szerint megállapítandó értékét a termelő eredeti üzemére és az örökölt mezőgazdasági üzemre, illetve a mezőgazdasági üzem örökölt részére vonatkozó adott évi adatok összege alapján kell kiszámítani.

2. SZAKASZ

A támogatási jogosultságok aktiválása és átruházása

7. cikk

A támogatási jogosultságok aktiválása az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti szerződéses átruházási rendelkezés vagy a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 20. és 21. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő adásvétel vagy bérlet esetén

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő adásvétel vagy bérbeadás esetén a vevő vagy a bérlő az alaptámogatási rendszer keretében a támogatási jogosultság iránti első kérelmét ugyanabban az évben nyújtja be, mint az e rendelet 3. cikkében említett, támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet.

(2)   A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő adásvétel esetén az eladó az alaptámogatási rendszer keretében benyújtott támogatási jogosultság iránti első kérelméhez csatolja az adásvételi szerződés részleteit, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – az adásvételi szerződés másolatát. Az ilyen kérelmet ugyanabban az évben kell benyújtani, mint az e rendelet 4. cikkében említett, támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet.

(3)   A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke szerinti szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásával történő bérbeadás esetén a bérlő az alaptámogatási rendszer keretében benyújtott támogatási jogosultság iránti első kérelméhez csatolja a bérleti szerződés részleteit, ideértve a vonatkozó szerződéses átruházási rendelkezést, és/vagy – amennyiben a tagállam előírja – a bérleti szerződés másolatát. Az ilyen kérelmet ugyanabban az évben kell benyújtani, mint az e rendelet 5. cikkében említett, támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet.

8. cikk

Az átruházásról szóló értesítések

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke szerinti átruházás esetén az átruházó a tagállam által megállapított határidőn belül értesíti az illetékes hatóságot az átruházásról.

(2)   Az átruházásra az értesítésben foglaltak szerint kerül sor, amennyiben az illetékes hatóság azt nem kifogásolja. Az illetékes hatóság csak abban az esetben kifogásolhatja az átruházást, ha az nem felel meg az 1307/2013/EU rendeletnek, a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek és e rendeletnek. Az illetékes hatóság az átruházót a lehető leghamarabb értesíti a kifogásáról.

3. SZAKASZ

Nemzeti vagy regionális tartalékok

9. cikk

Visszajuttatás a nemzeti vagy regionális tartalékba

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja alkalmazásában a vis maior vagy a rendkívüli körülmények esetének kivételével a fel nem használt támogatási jogosultságokat az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének b) pontja alapján az alaptámogatási rendszer keretében benyújtott egységes kérelem módosítására vonatkozóan a Bizottság által megállapított határnaptól a nemzeti tartalékba vagy regionális tartalékokba visszajuttatottnak kell tekinteni abban a naptári évben, amelyben az 1307/2013/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott időszak lejár.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke (2) bekezdése szerint regionális tartalékokat létrehozó tagállamok a fel nem használt támogatási jogosultságok visszajuttatását regionális szinten alkalmazzák.

3. FEJEZET

KIZÖLDÍTÉS

10. cikk

A konkrét kötelezettségvállalásokban vagy tanúsítási rendszerekben foglalt gyakorlatokra vonatkozó értesítési és értékelési eljárás

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (8) bekezdésében említett értesítéseket a 2015-ben történő alkalmazás esetében 2014. augusztus 1-jéig, a 2015 utáni alkalmazás esetében az alkalmazás évét megelőző év július 1-jéig kell megküldeni.

Ezek az értesítések évente egyszer módosíthatók, feltéve, hogy arról a Bizottságot a módosítás alkalmazásának évét megelőző év július 1-jéig értesítik.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett kötelezettségvállalások esetében a Bizottságnak küldött értesítésben egyértelműen le kell írni a kötelezettségvállalásban foglalt gyakorlatokat, és jelezni kell, hogy azok mely, az említett rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében szereplő gyakorlatokkal egyenértékűek, valamint az említett rendelet IX. mellékletében felsorolt egyenértékű gyakorlatok közül melyek vonatkoznak rájuk. Az értesítésekben hivatkozni kell a Bizottsághoz az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 10. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott vagy a Bizottság által az 1698/2009/EK tanácsi rendelet (7) 18. cikkének (4) bekezdése szerint jóváhagyott vidékfejlesztési program keretében vállalt vonatkozó kötelezettségekre.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítási rendszerek esetében a Bizottságnak küldött értesítésben egyértelműen le kell írni a tanúsítási rendszerben foglalt gyakorlatokat, és jelezni kell, hogy azok mely, az említett rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében szereplő gyakorlatokkal egyenértékűek, valamint az említett rendelet IX. mellékletében felsorolt egyenértékű gyakorlatok közül melyek vonatkoznak rájuk.

(4)   Amennyiben a Bizottság által végzett értékelés megállapítja, hogy az értesítésben szereplő, a konkrét kötelezettségvállalásokban vagy tanúsítási rendszerekben foglalt gyakorlatok az 1307/2013/EU rendelet IX. mellékletében nincsenek felsorolva, a Bizottság erről a tagállamokat az értesítés beérkezésétől számított három hónapon belül tájékoztatja. A tagállamok a Bizottság tájékoztatását követő egy hónapon belül kiegészítő információkat nyújthatnak be. Az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében előírt végrehajtási aktus elfogadására az első értesítést követő hét hónapon belül kerül sor.

11. cikk

Az állandó gyepterület abszolút értelemben való fenntartására vonatkozó határok

Az 1307/2013/EU rendelet 45. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett, az állandó gyepterület abszolút értelemben való fenntartásának értékelésére alkalmazandó határt az említett rendelet 45. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint állandó gyepterületnek minősülő földterület legfeljebb 0,5 %-os csökkésében kell megállapítani.

4. FEJEZET

TERMELÉSTŐL FÜGGŐ TÁMOGATÁS

1. SZAKASZ

Termeléstől függő önkéntes támogatás

12. cikk

Az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdésében említett döntések értékelésének eljárása

A Bizottság értékeli, hogy az 1307/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdésében említett döntések megfelelnek-e az említett rendeletnek (különös tekintettel a rendelet 55. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szükségletek egyikének kimutatására), valamint a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam által szolgáltatott információ alapján nem lehet arra következtetni, hogy az első bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, további információk benyújtására vagy a döntés felülvizsgálatára kéri a tagállamot.

A Bizottság az összes kért információ beérkezésétől számítva négy hónapon belül végrehajtási aktust fogad el, amelyben jóváhagyja vagy elutasítja a tagállam döntését.

2. SZAKASZ

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás

13. cikk

A területek és fajták engedélyezési eljárása

Az 1307/2013/EU rendelet 57. cikkében előírt, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében a területek és fajták engedélyezési eljárását az éves vetési időszakra vonatkozóan minden év január 31-ig be kell fejezni.

14. cikk

A termelők értesítése

(1)   A tagállamok az éves vetési időszakra vonatkozóan minden év március 1-je előtt értesítik a gyapottermelőket a következőkről:

| a) | a vetésre szánt engedélyezett fajták; |
| --- | --- |

a)

a vetésre szánt engedélyezett fajták;

| b) | a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 56. cikke alapján általuk meghatározott, a földterületek gyapottermelésre való engedélyezésére vonatkozó kritériumok; |
| --- | --- |

b)

a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 56. cikke alapján általuk meghatározott, a földterületek gyapottermelésre való engedélyezésére vonatkozó kritériumok;

| c) | a gyapotnövényeknek a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 58. cikkében meghatározott minimális ültetési sűrűsége; |
| --- | --- |

c)

a gyapotnövényeknek a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 58. cikkében meghatározott minimális ültetési sűrűsége;

| d) | az előírt mezőgazdasági gyakorlatok. |
| --- | --- |

d)

az előírt mezőgazdasági gyakorlatok.

(2)   Amennyiben egy fajta engedélyét visszavonják, a tagállamok az engedély visszavonásáról a termelőket a következő év vetési időszakára vonatkozóan március 1-je előtt értesítik.

5. FEJEZET

AZ ÉRTESÍTÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

15. cikk

A pillérek közötti rugalmassággal kapcsolatos értesítések

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a 73/2009/EK tanácsi rendelet (8) 136a. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtandó információkat az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében, valamint a 73/2009/EK rendelet 136a. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett, az éves nemzeti felső összeghatárra vonatkozó százalékérték formájában kell megadni 2019-ig minden naptári évre.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdése és a 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtandó információkat az 1307/2013/EU rendelet 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelet 136a. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett, a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített éves összegek százalékos arányában kell megadni 2020-ig minden pénzügyi évre.

16. cikk

Értesítés az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár megnöveléséről az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint

Amennyiben egy tagállam az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján hozott döntéséről értesíti a Bizottságot, a Bizottságnak benyújtandó információnak tartalmaznia kell az említett rendelet II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatároknak az ugyanazon rendelet 47. cikke (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeggel csökkentett értékére vonatkozó százalékos arányt, 2020-ig valamennyi naptári évre.

17. cikk

Átcsoportosítással nyújtható támogatás, hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás és fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás

Amennyiben egy tagállam az 1307/2013/EU rendelet 42. cikkének (1) bekezdése, 49. cikkének (1) bekezdése, illetve 51. cikkének (1) bekezdése alapján hozott döntéséről értesíti a Bizottságot, a Bizottságnak benyújtandó információnak tartalmaznia kell az említett rendelet II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatárok százalékos arányát 2020-ig valamennyi naptári évre.

18. cikk

A 792/2009/EK rendelet alkalmazása

Az 1307/2013/EU rendelet, a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet, valamint az e rendelet alapján küldött értesítéseknek meg kell felelniük a 792/2009/EK rendeletnek.

6. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a 2014. naptári év utáni naptári évekhez kapcsolódó támogatás iránti kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

2

(3)  A Bizottság 2009. augusztus 31-i 792/2009/EK rendelete a közös piacszervezésnek, a közvetlen kifizetések rendszerének, a mezőgazdasági termékek promóciójának, valamint a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre alkalmazandó rendszereknek a végrehajtásával összefüggésben a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok tagállamok általi továbbítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 228., 2009.9.1., 3. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. március 11-i 640/2014//EU felhatalmazáson alapuló rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 48. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

6

(7)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

8

---