# Euroopa Liidu C 183/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide14. juuni 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 183

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide14. juuni 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2014/C 183/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, noorte sotsiaalset kaasamist hõlmava struktureeritud dialoogi protsessi ülevaate kohta | 1 |
| 2014/C 183/02 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, Euroopa Liidu noorte töökava (2014–2015) kohta | 5 |
| 2014/C 183/03 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 21. mai 2014, Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) kohta | 12 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2014/C 183/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, noorte sotsiaalset kaasamist hõlmava struktureeritud dialoogi protsessi ülevaate kohta

1

2014/C 183/02

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, Euroopa Liidu noorte töökava (2014–2015) kohta

5

2014/C 183/03

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 21. mai 2014, Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) kohta

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 183/04 | Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks | 18 |
| 2014/C 183/05 | Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, tõhusa õpetajahariduse kohta | 22 |
| 2014/C 183/06 | Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mitmekeelsuse ja keeleoskuse arendamise kohta | 26 |
| 2014/C 183/07 | Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks | 30 |
| 2014/C 183/08 | Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta | 36 |
| 2014/C 183/09 | Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis | 39 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 183/04

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks

18

2014/C 183/05

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, tõhusa õpetajahariduse kohta

22

2014/C 183/06

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mitmekeelsuse ja keeleoskuse arendamise kohta

26

2014/C 183/07

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks

30

2014/C 183/08

Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta

36

2014/C 183/09

Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis

39

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, noorte sotsiaalset kaasamist hõlmava struktureeritud dialoogi protsessi ülevaate kohta

2014/C 183/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

I.   TULETADES MEELDE, ET

| 1. | nõukogu resolutsioonis Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (1) peetakse kõiki noori ressursiks ühiskonnale ja rõhutatakse, kui tähtis on kaitsta noorte õigust osaleda neid mõjutava poliitika väljatöötamisel jätkuva struktureeritud dialoogi kaudu noorte ja noorteorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

1.

nõukogu resolutsioonis Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (1) peetakse kõiki noori ressursiks ühiskonnale ja rõhutatakse, kui tähtis on kaitsta noorte õigust osaleda neid mõjutava poliitika väljatöötamisel jätkuva struktureeritud dialoogi kaudu noorte ja noorteorganisatsioonidega;

| 2. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta resolutsioonis (2) noortega Euroopa demokraatlikus elus noorte osalemise alal peetud struktureeritud dialoogi ülevaate kohta märgitakse, et Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö üldine temaatiline prioriteet kolmanda 18-kuulise töötsükli (1. jaanuar 2013 – 30. juuni 2014) jooksul on sotsiaalne kaasamine; |
| --- | --- |

2.

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta resolutsioonis (2) noortega Euroopa demokraatlikus elus noorte osalemise alal peetud struktureeritud dialoogi ülevaate kohta märgitakse, et Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö üldine temaatiline prioriteet kolmanda 18-kuulise töötsükli (1. jaanuar 2013 – 30. juuni 2014) jooksul on sotsiaalne kaasamine;

II.   TUNNISTAVAD, ET

| 3. | struktureeritud dialoog on osalemisprotsess ja kolmanda 18-kuulise töötsükli tulemus tugineb Iirimaa, Leedu ja Kreeka eesistumise ajal toimunud riiklike konsultatsioonide käigus saavutatud tulemustele ning 2013. aasta märtsis Dublinis, 2013. aasta septembris Vilniuses ja 2014. aasta märtsis Thessaloníkis toimunud ELi noortekonverentside tulemustele; |
| --- | --- |

3.

struktureeritud dialoog on osalemisprotsess ja kolmanda 18-kuulise töötsükli tulemus tugineb Iirimaa, Leedu ja Kreeka eesistumise ajal toimunud riiklike konsultatsioonide käigus saavutatud tulemustele ning 2013. aasta märtsis Dublinis, 2013. aasta septembris Vilniuses ja 2014. aasta märtsis Thessaloníkis toimunud ELi noortekonverentside tulemustele;

| 4. | Dublinis toimunud ELi noortekonverentsi ühistes järeldustes keskenduti järgmistele prioriteetidele: tööhõive, osalemine, heaolu, toetusvahendid (sotsiaal- ja noorteasutused), noorteorganisatsioonid ja noortetöö kvaliteet; need prioriteedid edastati noorteministritele 2013. aasta mais toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu istungil (3); |
| --- | --- |

4.

Dublinis toimunud ELi noortekonverentsi ühistes järeldustes keskenduti järgmistele prioriteetidele: tööhõive, osalemine, heaolu, toetusvahendid (sotsiaal- ja noorteasutused), noorteorganisatsioonid ja noortetöö kvaliteet; need prioriteedid edastati noorteministritele 2013. aasta mais toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu istungil (3);

| 5. | Vilniuses toimunud ELi noortekonverentsi ühistes järeldustes keskenduti järgmistele prioriteetidele: haridus, suunamine, üleminek hariduse omandamiselt tööhõivele, tööturu tingimused, iseseisvus, noorteorganisatsioonide roll ja valdkondadevaheline koostöö; need prioriteedid edastati noorteministritele 2013. aasta novembris toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu istungil (4); |
| --- | --- |

5.

Vilniuses toimunud ELi noortekonverentsi ühistes järeldustes keskenduti järgmistele prioriteetidele: haridus, suunamine, üleminek hariduse omandamiselt tööhõivele, tööturu tingimused, iseseisvus, noorteorganisatsioonide roll ja valdkondadevaheline koostöö; need prioriteedid edastati noorteministritele 2013. aasta novembris toimunud hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu istungil (4);

| 6. | Thessaloníkis toimunud noortekonverentsi ühised soovitused keskendusid järgmistele prioriteetidele: kvaliteetne haridus, kvaliteetne üleminek, kvaliteetsed töökohad, dialoog ja põlvkondadevaheline õppimine, aktiivne kaasamine, noorte ettevõtlus ja sotsiaalne ettevõtlus (5); |
| --- | --- |

6.

Thessaloníkis toimunud noortekonverentsi ühised soovitused keskendusid järgmistele prioriteetidele: kvaliteetne haridus, kvaliteetne üleminek, kvaliteetsed töökohad, dialoog ja põlvkondadevaheline õppimine, aktiivne kaasamine, noorte ettevõtlus ja sotsiaalne ettevõtlus (5);

| 7. | programmi Erasmus+ raames on struktureeritud dialoogi toetuseks eraldatud rohkem rahastamisvahendeid, muu hulgas iga-aastased otsetoetused riiklikele töörühmadele; |
| --- | --- |

7.

programmi Erasmus+ raames on struktureeritud dialoogi toetuseks eraldatud rohkem rahastamisvahendeid, muu hulgas iga-aastased otsetoetused riiklikele töörühmadele;

| 8. | 27. novembri 2012. aasta ELi noortevaldkonna ühisaruanne (6) sisaldas struktureeritud dialoogi hindamist ja soovitust jätkata struktureeritud dialoogi arendamist, hinnates täiendavalt struktureeritud dialoogi protsessi ja tulemusi, kaasates riiklikesse töörühmadesse rohkem liikmeid erineva taustaga noorte seast ja julgustades poliitikakujundajaid võtma noorte esitatud soovitusi rohkem arvesse; |
| --- | --- |

8.

27. novembri 2012. aasta ELi noortevaldkonna ühisaruanne (6) sisaldas struktureeritud dialoogi hindamist ja soovitust jätkata struktureeritud dialoogi arendamist, hinnates täiendavalt struktureeritud dialoogi protsessi ja tulemusi, kaasates riiklikesse töörühmadesse rohkem liikmeid erineva taustaga noorte seast ja julgustades poliitikakujundajaid võtma noorte esitatud soovitusi rohkem arvesse;

| 9. | struktureeritud dialoogi hindamine peaks moodustama tulevase ELi noortevaldkonna teise ühisaruande osa ja hõlmama ülevaadet riiklikul ja ELi tasandil saavutatud struktureeritud dialoogi tulemuste läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

9.

struktureeritud dialoogi hindamine peaks moodustama tulevase ELi noortevaldkonna teise ühisaruande osa ja hõlmama ülevaadet riiklikul ja ELi tasandil saavutatud struktureeritud dialoogi tulemuste läbivaatamise kohta;

III.   LEPIVAD STRUKTUREERITUD DIALOOGI PROTSESSI ARENDAMISEKS JA TÄIUSTAMISEKS KOKKU JÄRGMISTES PÕHIMÕTETES:

| 10. | struktureeritud dialoog ja sellega seotud konsultatsioonid peaksid keskenduma nõukogu seatud üldisele temaatilisele prioriteedile, mida noored ja poliitikakujundajad on ühiselt arutanud, et tagada sidus ja kestev protsess dialoogi kõigis tsüklites; |
| --- | --- |

10.

struktureeritud dialoog ja sellega seotud konsultatsioonid peaksid keskenduma nõukogu seatud üldisele temaatilisele prioriteedile, mida noored ja poliitikakujundajad on ühiselt arutanud, et tagada sidus ja kestev protsess dialoogi kõigis tsüklites;

| 11. | tuleks luua struktureeritud dialoogi tsükli lihtsustatud ja selge struktuur, et tagada üldise teema järjepidev käsitlemine ja võimaldada noortega peetavatel konsultatsioonidel paremini aega planeerida.
  Iga tsükli esimeses etapis tuleks sidusrühmades töötada välja ühine seisukoht ja alt ülespoole suunatud lähenemisviis nõukogu seatud üldisele temaatilisele prioriteedile ning see peaks olema suunavaks raamistikuks järgmistes etappides toimuvale dialoogile.
  Teises etapis tuleks korraldada konsultatsioone ja jõuda võimalike lahendusteni, millele tuleks juhtida nõukogu tähelepanu ja mis tuleks võtta kokku soovitustena üldise temaatilise prioriteedi kohta.
  Kolmandas etapis peaks põhirõhk olema konkreetsete meetmete sõnastamisel, mis esitatakse nõukogule täiendavaks kaalumiseks; |
| --- | --- |

11.

tuleks luua struktureeritud dialoogi tsükli lihtsustatud ja selge struktuur, et tagada üldise teema järjepidev käsitlemine ja võimaldada noortega peetavatel konsultatsioonidel paremini aega planeerida.

Iga tsükli esimeses etapis tuleks sidusrühmades töötada välja ühine seisukoht ja alt ülespoole suunatud lähenemisviis nõukogu seatud üldisele temaatilisele prioriteedile ning see peaks olema suunavaks raamistikuks järgmistes etappides toimuvale dialoogile.

Teises etapis tuleks korraldada konsultatsioone ja jõuda võimalike lahendusteni, millele tuleks juhtida nõukogu tähelepanu ja mis tuleks võtta kokku soovitustena üldise temaatilise prioriteedi kohta.

Kolmandas etapis peaks põhirõhk olema konkreetsete meetmete sõnastamisel, mis esitatakse nõukogule täiendavaks kaalumiseks;

| 12. | selleks, et suurendada struktureeritud dialoogi mõjuala, peaksid riiklikud töörühmad noortevaldkonnas tegutsevate uurijate ja noorsootöötajate abiga ning vajadusel kohalike ja piirkondlike ametiasutustega konsulteerides püüdma tagada noorte, sealhulgas nende, kes varem ei ole struktureeritud dialoogist osa võtnud, aktiivset kaasamist. Vajaduse korral võiks paluda, et noorsooteabe ja noorsootöö võrgustikud toetaksid riiklikke töörühmi nende jõupingutustes jõuda suurema arvu noorteni; |
| --- | --- |

12.

selleks, et suurendada struktureeritud dialoogi mõjuala, peaksid riiklikud töörühmad noortevaldkonnas tegutsevate uurijate ja noorsootöötajate abiga ning vajadusel kohalike ja piirkondlike ametiasutustega konsulteerides püüdma tagada noorte, sealhulgas nende, kes varem ei ole struktureeritud dialoogist osa võtnud, aktiivset kaasamist. Vajaduse korral võiks paluda, et noorsooteabe ja noorsootöö võrgustikud toetaksid riiklikke töörühmi nende jõupingutustes jõuda suurema arvu noorteni;

| 13. | ELi eesistujariigi noortekonverentside tulemuste kvaliteedi parandamiseks tuleks hinnata ja muuta noortekonverentside töömeetodeid ja otsustusprotsessi. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid, võttes nõuetekohaselt arvesse riikide pädevusi, võiksid kaaluda tagasiside mehhanismi noortele struktureeritud dialoogi protsessist pärit soovituste teostatavuse kohta. Soovitusi võiks vajaduse korral arvesse võtta, et teavitada poliitikakujundamist ja saavutada noorte jaoks paremad tulemused; |
| --- | --- |

13.

ELi eesistujariigi noortekonverentside tulemuste kvaliteedi parandamiseks tuleks hinnata ja muuta noortekonverentside töömeetodeid ja otsustusprotsessi. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid, võttes nõuetekohaselt arvesse riikide pädevusi, võiksid kaaluda tagasiside mehhanismi noortele struktureeritud dialoogi protsessist pärit soovituste teostatavuse kohta. Soovitusi võiks vajaduse korral arvesse võtta, et teavitada poliitikakujundamist ja saavutada noorte jaoks paremad tulemused;

| 14. | tuleks alustada loomingulist ja kaasavat protsessi struktureeritud dialoogi ühise ja parema nähtavuse suurendamiseks Euroopa tasandil, mille tulemusel kujuneks protsessist nn kaubamärk nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Komisjon peaks jätkama struktureeritud dialoogile pühendatud Euroopa portaali osa väljatöötamist; |
| --- | --- |

14.

tuleks alustada loomingulist ja kaasavat protsessi struktureeritud dialoogi ühise ja parema nähtavuse suurendamiseks Euroopa tasandil, mille tulemusel kujuneks protsessist nn kaubamärk nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Komisjon peaks jätkama struktureeritud dialoogile pühendatud Euroopa portaali osa väljatöötamist;

IV.   LEPIVAD SAMUTI KOKKU, ET

| 15. | noorte ja noorteorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi üldine temaatiline prioriteet järgmise töötsükli (1. juuli 2014 – 31. detsember 2015) jooksul on noorte võimaluste parandamine, nagu on kirjas II lisas; |
| --- | --- |

15.

noorte ja noorteorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi üldine temaatiline prioriteet järgmise töötsükli (1. juuli 2014 – 31. detsember 2015) jooksul on noorte võimaluste parandamine, nagu on kirjas II lisas;

| 16. | uusi võimalikke arenguid silmas pidades võib iga eesistujariik valitud prioriteetseid valdkondi täiendada; |
| --- | --- |

16.

uusi võimalikke arenguid silmas pidades võib iga eesistujariik valitud prioriteetseid valdkondi täiendada;

| 17. | järgmise eesistujariikide kolmiku (1. jaanuar 2016 – 30. juuni 2017) prioriteetsed valdkonnad tuleks kindlaks määrata enne selle ametiaja algust. |
| --- | --- |

17.

järgmise eesistujariikide kolmiku (1. jaanuar 2016 – 30. juuni 2017) prioriteetsed valdkonnad tuleks kindlaks määrata enne selle ametiaja algust.

---

(1)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(2)  ELT C 380, 11.12.2012, lk 1.

(3)  Dok 7808/13.

(4)  Dok 14177/13.

(5)  Dok 7862/1/14 REV 1.

(6)  ELT C 394, 20.12.2012, lk 15.

---

I LISA

Struktureeritud dialoogi ning Dublinis, Vilniuses ja Thessaloníkis toimunud noortekonverentside tulemusel tekkisid kõigi Euroopa noorte sotsiaalse kaasamise tõhustamiseks järgmised prioriteetsed valdkonnad:

| — | kõigi noorte võrdsete võimaluste soodustamine, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, mis parandab nende võimalusi osaleda aktiivselt elukestvas õppes ja suurendab nende tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

kõigi noorte võrdsete võimaluste soodustamine, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, mis parandab nende võimalusi osaleda aktiivselt elukestvas õppes ja suurendab nende tööalast konkurentsivõimet;

| — | koostöö edendamine haridusasutuste, noorteorganisatsioonide ja teiste asjaomaste sidusrühmade vahel, et tugevdada seoseid informaalse ja mitteformaalse õppimise ja ametliku hariduse vahel, et tugevdada noorte eluks vajalikke põhioskusi ja soodustada nende aktiivset osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

—

koostöö edendamine haridusasutuste, noorteorganisatsioonide ja teiste asjaomaste sidusrühmade vahel, et tugevdada seoseid informaalse ja mitteformaalse õppimise ja ametliku hariduse vahel, et tugevdada noorte eluks vajalikke põhioskusi ja soodustada nende aktiivset osalemist ühiskonnaelus;

| — | noorte võrdse juurdepääsu soodustamine õigustele ja võimalustele, et võimaldada neil täiel määral osaleda ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

—

noorte võrdse juurdepääsu soodustamine õigustele ja võimalustele, et võimaldada neil täiel määral osaleda ühiskonnaelus;

| — | valdkonnaülese koostöö tugevdamine kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning nimetatud tasandite vahel, et vastata noorte vajadustele ja tagada sidus sotsiaalse kaasamise poliitika. |
| --- | --- |

—

valdkonnaülese koostöö tugevdamine kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil ning nimetatud tasandite vahel, et vastata noorte vajadustele ja tagada sidus sotsiaalse kaasamise poliitika.

---

II LISA

Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö prioriteedid ajavahemikuks 1. juuli 2014–31. detsember 2015

Üldine prioriteet – noorte võimaluste parandamine

Noortevaldkonnas toimub eesistujariigi koostöö avalik-õiguslike asutuste ja noorte vahelise struktureeritud dialoogi kontekstis. Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö üldiseks temaatiliseks prioriteediks ajavahemikul 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2015 on noorte võimaluste parandamine. See teema on ühiseks jooneks, mis tagab jätkuvuse ja järjepidevuse kolme eesistujariigi töös. Võimaluste parandamise teema käsitleb noorte juurdepääsu poliitikas osalemise õigustele ja selle osaluse olulisust.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/5

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 20. mai 2014, Euroopa Liidu noorte töökava (2014–2015) kohta

2014/C 183/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | TUNNISTAVAD, et pärast resolutsiooni vastuvõtmist Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta on kriis esitanud noortepoliitikale uusi väljakutseid ning tarvis on tugevdada koostööd noortevaldkonnas ELi tasandil, et nende väljakutsetega tõhusalt toime tulla; |
| --- | --- |

1.

TUNNISTAVAD, et pärast resolutsiooni vastuvõtmist Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta on kriis esitanud noortepoliitikale uusi väljakutseid ning tarvis on tugevdada koostööd noortevaldkonnas ELi tasandil, et nende väljakutsetega tõhusalt toime tulla;

| 2. | TULETAVAD MEELDE, et noori käsitlevas 2012. aasta ELi ühisaruandes kutsutakse üles looma tugevam side ja suurem ühtsus Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) ja strateegia „Euroopa 2020” vahel; |
| --- | --- |

2.

TULETAVAD MEELDE, et noori käsitlevas 2012. aasta ELi ühisaruandes kutsutakse üles looma tugevam side ja suurem ühtsus Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) ja strateegia „Euroopa 2020” vahel;

| 3. | TULETAVAD MEELDE nõukogu 16. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel, (1) milles nõukogu leppis kokku töötada Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) raames välja keskpika tähtajaga töökava, et suunata noortepoliitikat ja noortega seotud poliitilist tööd, lähtudes aktuaalsetest noorteküsimustest ja noortega seotud teemadest ja suundumustest, ning tuua esile olulised koordineerimis- ja koostöövaldkonnad haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika osas, eesmärgiga tagada noortepoliitika panus Euroopa poolaasta rakendamisse; |
| --- | --- |

3.

TULETAVAD MEELDE nõukogu 16. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel, (1) milles nõukogu leppis kokku töötada Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) raames välja keskpika tähtajaga töökava, et suunata noortepoliitikat ja noortega seotud poliitilist tööd, lähtudes aktuaalsetest noorteküsimustest ja noortega seotud teemadest ja suundumustest, ning tuua esile olulised koordineerimis- ja koostöövaldkonnad haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika osas, eesmärgiga tagada noortepoliitika panus Euroopa poolaasta rakendamisse;

| 4. | LEPIVAD sellest tulenevalt KOKKU Euroopa Liidu 18-kuulise noorte töökava loomises katsejärgus, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid meetmeid ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2015, eesmärgiga anda panus Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamisse; |
| --- | --- |

4.

LEPIVAD sellest tulenevalt KOKKU Euroopa Liidu 18-kuulise noorte töökava loomises katsejärgus, et liikmesriigid ja komisjon võtaksid meetmeid ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2015, eesmärgiga anda panus Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamisse;

II.   PÕHIMÕTTED

| 5. | LEIAVAD, et töökava peaks tuginema järgmistele juhtpõhimõtetele:






  — | anda noortevaldkonnas ELi tasandil tehtavale tööle vajaduse korral juurde hoogu ja kaalu; |
| --- | --- | --- |

5.

LEIAVAD, et töökava peaks tuginema järgmistele juhtpõhimõtetele:

—

anda noortevaldkonnas ELi tasandil tehtavale tööle vajaduse korral juurde hoogu ja kaalu;

| — | tagada ELi teistes poliitikavaldkondades (nt tööhõive, haridus, sotsiaalküsimused, tervis) valdkondadevahelise koostöö kaudu teadlikkus noorte ees seisvatest probleemidest; |
| --- | --- |

—

tagada ELi teistes poliitikavaldkondades (nt tööhõive, haridus, sotsiaalküsimused, tervis) valdkondadevahelise koostöö kaudu teadlikkus noorte ees seisvatest probleemidest;

| — | anda panus ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava üldistesse prioriteetidesse, eriti strateegiasse „Euroopa 2020” ja selle rakendamismehhanismidesse; |
| --- | --- |

—

anda panus ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava üldistesse prioriteetidesse, eriti strateegiasse „Euroopa 2020” ja selle rakendamismehhanismidesse;

| — | teha tööd teadmus- ja tõenduspõhise noortepoliitika nimel; |
| --- | --- |

—

teha tööd teadmus- ja tõenduspõhise noortepoliitika nimel;

| — | jätkata paindliku raamistikuna, mida on võimalik vajaduse korral kohandada vastavalt valdkonna arengule; |
| --- | --- |

—

jätkata paindliku raamistikuna, mida on võimalik vajaduse korral kohandada vastavalt valdkonna arengule;

| — | edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel, et pakkuda lisaväärtust punktis 6 esitatud prioriteetsetes valdkondades (vt allpool); |
| --- | --- |

—

edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel, et pakkuda lisaväärtust punktis 6 esitatud prioriteetsetes valdkondades (vt allpool);

| — | lõimida olemasolevad mitteametlikud struktuurid käesolevas töökavas loodud struktuuridega, kus see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

lõimida olemasolevad mitteametlikud struktuurid käesolevas töökavas loodud struktuuridega, kus see on asjakohane;

| — | kasutada täiel määral ära struktureeritud dialoogi raames loodud konsulteerimiskorda, et tagada noortele tähtsate teemade käsitlemine töökavas; |
| --- | --- |

—

kasutada täiel määral ära struktureeritud dialoogi raames loodud konsulteerimiskorda, et tagada noortele tähtsate teemade käsitlemine töökavas;

| 6. | LEPIVAD KOKKU, et praeguses kriisiolukorras peaksid liikmesriigid ja komisjon 2015. aasta lõpuni kehtiva käesoleva töökavaga hõlmatud ajavahemikul seadma esikohale järgmised teemavaldkonnad:






  — | noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe edendamine ning selle roll kriisist noortele tulenevate mõjude käsitlemisel; |
| --- | --- | --- |

6.

LEPIVAD KOKKU, et praeguses kriisiolukorras peaksid liikmesriigid ja komisjon 2015. aasta lõpuni kehtiva käesoleva töökavaga hõlmatud ajavahemikul seadma esikohale järgmised teemavaldkonnad:

—

noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe edendamine ning selle roll kriisist noortele tulenevate mõjude käsitlemisel;

| — | tõhustatud valdkondadevaheline koostöö ELi strateegiate raames; |
| --- | --- |

—

tõhustatud valdkondadevaheline koostöö ELi strateegiate raames;

| — | võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, iseseisvus, osalus ja kodanikuaktiivsus nii ELis kui väljaspool seda; |
| --- | --- |

—

võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, iseseisvus, osalus ja kodanikuaktiivsus nii ELis kui väljaspool seda;

lepivad kokku, et nõukogu võib tööplaani läbi vaadata, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil;

| 7. | LEPIVAD KOKKU nimetatud prioriteetsetele teemavaldkondadele vastavate konkreetsete meetmete loetelus ja nende rakendamise ajakavas, mis on esitatud I lisas; |
| --- | --- |

7.

LEPIVAD KOKKU nimetatud prioriteetsetele teemavaldkondadele vastavate konkreetsete meetmete loetelus ja nende rakendamise ajakavas, mis on esitatud I lisas;

III.   TÖÖMEETODID JA STRUKTUURID

| 8. | TUNNISTAVAD, et






  — | tarvis on noorteperspektiivi suuremat lõimimist ja tõhusamat valdkondadevahelist koostööd nõukogu sees, tagamaks noorte olukorra ja vajaduste arvestamist poliitika kujundamisel; |
| --- | --- | --- |

8.

TUNNISTAVAD, et

—

tarvis on noorteperspektiivi suuremat lõimimist ja tõhusamat valdkondadevahelist koostööd nõukogu sees, tagamaks noorte olukorra ja vajaduste arvestamist poliitika kujundamisel;

| 9. | LEPIVAD KOKKU, et






  — | käesolevat tööplaani toetavad Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku raames kokku lepitud töömeetodid, nagu ka piiratud arv mitteametlikke eksperdirühmi ning vastastikuse õppimise alaste tegevuste paindlik raamistik; |
| --- | --- | --- |

9.

LEPIVAD KOKKU, et

—

käesolevat tööplaani toetavad Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku raames kokku lepitud töömeetodid, nagu ka piiratud arv mitteametlikke eksperdirühmi ning vastastikuse õppimise alaste tegevuste paindlik raamistik;

| — | eksperdirühmadel palutakse oma töös keskenduda II osa punktis 6 kirjeldatud prioriteetsetele teemavaldkondadele ning I lisas loetletud meetmetele ja tähtaegadele. Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad I lisas esitatud meetmeid muuta, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

eksperdirühmadel palutakse oma töös keskenduda II osa punktis 6 kirjeldatud prioriteetsetele teemavaldkondadele ning I lisas loetletud meetmetele ja tähtaegadele. Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad I lisas esitatud meetmeid muuta, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil;

| — | eksperdirühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas; |
| --- | --- |

—

eksperdirühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas;

| — | austades noorte õigust osaleda neid mõjutava poliitika kujundamises, on struktureeritud dialoog vahendiks, mille abil kaasatakse noored ühisesse arutellu käesoleva töökava prioriteetide üle; |
| --- | --- |

—

austades noorte õigust osaleda neid mõjutava poliitika kujundamises, on struktureeritud dialoog vahendiks, mille abil kaasatakse noored ühisesse arutellu käesoleva töökava prioriteetide üle;

| — | noortevaldkonna peadirektorite mitteametlikel kohtumistel arutatakse käesoleva töökava rakendamisega seotud strateegilisi küsimusi, samuti ELi noortepoliitikaga üldisemalt seotud küsimusi; |
| --- | --- |

—

noortevaldkonna peadirektorite mitteametlikel kohtumistel arutatakse käesoleva töökava rakendamisega seotud strateegilisi küsimusi, samuti ELi noortepoliitikaga üldisemalt seotud küsimusi;

| — | nõukogu hindab käesoleva töökava rakendamist 2015. aasta teisel poolel, tuginedes selle rakendamist käsitlevale hinnangule, mis esitatakse komisjoni poolt 2015. aasta juuliks koostatavas ELi noortearuandes sisalduva noortevaldkonna üldülevaate raames; |
| --- | --- |

—

nõukogu hindab käesoleva töökava rakendamist 2015. aasta teisel poolel, tuginedes selle rakendamist käsitlevale hinnangule, mis esitatakse komisjoni poolt 2015. aasta juuliks koostatavas ELi noortearuandes sisalduva noortevaldkonna üldülevaate raames;

| 10. | ESITAVAD EESPOOL TOODUT SILMAS PIDADES ÜLESKUTSE
  liikmesriikidele ja komisjonile luua või säilitada praeguse töökava kehtivuse ajaks eksperdirühmad järgmistes valdkondades:






  — | noorsootöö kvaliteedisüsteemid liikmesriikides ning ühiste näitajate või raamistike roll; |
| --- | --- | --- |

10.

ESITAVAD EESPOOL TOODUT SILMAS PIDADES ÜLESKUTSE

liikmesriikidele ja komisjonile luua või säilitada praeguse töökava kehtivuse ajaks eksperdirühmad järgmistes valdkondades:

—

noorsootöö kvaliteedisüsteemid liikmesriikides ning ühiste näitajate või raamistike roll;

| — | noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppimise erilise rolli määratlemine noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu; |
| --- | --- |

—

noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppimise erilise rolli määratlemine noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu;

| — | vastastikune õppimine liikmesriikide ja komisjoni vahel, eesmärgiga selgitada välja parimad tavad ning soovitused valdkondadevaheliseks poliitikakujunduseks ELi ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

vastastikune õppimine liikmesriikide ja komisjoni vahel, eesmärgiga selgitada välja parimad tavad ning soovitused valdkondadevaheliseks poliitikakujunduseks ELi ja liikmesriikide tasandil;

IV.   MEETMED

| 11. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES






  — | tegema komisjoni toetusel koostööd ja kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud ja uuendatud raamistiku kohaseid töömeetodeid; |
| --- | --- | --- |

11.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

—

tegema komisjoni toetusel koostööd ja kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud ja uuendatud raamistiku kohaseid töömeetodeid;

| — | jätkama noorteperspektiivi aktiivse kaasamise edendamist seoses strateegiat „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaastat käsitleva riikliku poliitika kujundamisega, lähtudes nõukogu järeldustest, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

—

jätkama noorteperspektiivi aktiivse kaasamise edendamist seoses strateegiat „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaastat käsitleva riikliku poliitika kujundamisega, lähtudes nõukogu järeldustest, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel;

| — | kaaluma Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) ja käesoleva tööplaani nõuetekohast arvessevõtmist poliitika väljatöötamisel siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil, austades subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

kaaluma Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) ja käesoleva tööplaani nõuetekohast arvessevõtmist poliitika väljatöötamisel siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil, austades subsidiaarsuse põhimõtet;

| — | teavitama noori ja noorteorganisatsioone, kus see on asjakohane, edusammudest ELi töökava rakendamisel, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus; |
| --- | --- |

—

teavitama noori ja noorteorganisatsioone, kus see on asjakohane, edusammudest ELi töökava rakendamisel, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus;

| 12. | KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES






  — | võtma eesistujariikide kolmiku kontekstis programmide koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemavaldkondi; |
| --- | --- | --- |

12.

KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES

—

võtma eesistujariikide kolmiku kontekstis programmide koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemavaldkondi;

| — | arutama järgmiseks perioodiks uue töökava ettepaneku esitamist käesoleva resolutsiooniga hõlmatud 18-kuulise ajavahemiku lõpul ning hinnangu alusel, mida sisaldab liikmesriikide vabatahtliku panuse põhjal komisjoni poolt koostatav ELi noortearuanne; |
| --- | --- |

—

arutama järgmiseks perioodiks uue töökava ettepaneku esitamist käesoleva resolutsiooniga hõlmatud 18-kuulise ajavahemiku lõpul ning hinnangu alusel, mida sisaldab liikmesriikide vabatahtliku panuse põhjal komisjoni poolt koostatav ELi noortearuanne;

| — | tegema noortevaldkonna peadirektoritele ettepaneku arutada ja hinnata töökavas saavutatud tulemusi nende tavapärastel mitteametlikel kohtumistel, samuti korraldama vajaduse korral peadirektorite erakorralisi valdkondadevahelisi ühiskohtumisi ning levitama laialdaselt teavet tulemuste kohta; |
| --- | --- |

—

tegema noortevaldkonna peadirektoritele ettepaneku arutada ja hinnata töökavas saavutatud tulemusi nende tavapärastel mitteametlikel kohtumistel, samuti korraldama vajaduse korral peadirektorite erakorralisi valdkondadevahelisi ühiskohtumisi ning levitama laialdaselt teavet tulemuste kohta;

| 13. | KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES






  — | toetama liikmesriike ja tegema nendega koostööd käesoleva töökava ja eriti lisas loetletud meetmete rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

13.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

—

toetama liikmesriike ja tegema nendega koostööd käesoleva töökava ja eriti lisas loetletud meetmete rakendamisel;

| — | hoidma liikmesriike kursis käimasolevate ja kavandatud algatustega ELi noortepoliitikas ja muudes noori mõjutavates olulistes poliitikavaldkondades ning vastavate arengutega komisjonis; |
| --- | --- |

—

hoidma liikmesriike kursis käimasolevate ja kavandatud algatustega ELi noortepoliitikas ja muudes noori mõjutavates olulistes poliitikavaldkondades ning vastavate arengutega komisjonis;

| — | kaaluma viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide võimalikult ulatuslikku osalemist eksperdirühmade kohtumistel; |
| --- | --- |

—

kaaluma viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide võimalikult ulatuslikku osalemist eksperdirühmade kohtumistel;

| — | lisama 2015. aasta juuliks ELi noortearuannet käsitlevale ettepanekule liikmesriikide vabatahtlikule panusele tuginedes koostatud hinnangu töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta. Nimetatud aruande alusel koostatakse 2015. aasta teisel poolaastal järgmine võimalik nõukogu töökava; |
| --- | --- |

—

lisama 2015. aasta juuliks ELi noortearuannet käsitlevale ettepanekule liikmesriikide vabatahtlikule panusele tuginedes koostatud hinnangu töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta. Nimetatud aruande alusel koostatakse 2015. aasta teisel poolaastal järgmine võimalik nõukogu töökava;

| — | püüdma tagada kooskõla käesoleva töökava ning Euroopa Nõukoguga sõlmitud noortevaldkonna partnerluse alase töökava vahel; |
| --- | --- |

—

püüdma tagada kooskõla käesoleva töökava ning Euroopa Nõukoguga sõlmitud noortevaldkonna partnerluse alase töökava vahel;

| — | pakkuma välja liikmesriikidevahelise vastastikuse õppimise paindliku raamistiku; |
| --- | --- |

—

pakkuma välja liikmesriikidevahelise vastastikuse õppimise paindliku raamistiku;

| 14. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE RAAMES JA NÕUETEKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES ÜLES






  — | jätkama kooskõlas käesoleva resolutsiooni I ja II lisaga tihedat koostööd ekspertide tasandil; |
| --- | --- | --- |

14.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE RAAMES JA NÕUETEKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES ÜLES

—

jätkama kooskõlas käesoleva resolutsiooni I ja II lisaga tihedat koostööd ekspertide tasandil;

| — | julgustama teisi sektoreid võtma noortevaldkonda arvesse poliitika ja meetmete kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel muudes poliitikavaldkondades, pöörates erilist tähelepanu noorte varase ja tõhusa kaasamise tagamisele poliitika kujundamise protsessis; |
| --- | --- |

—

julgustama teisi sektoreid võtma noortevaldkonda arvesse poliitika ja meetmete kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel muudes poliitikavaldkondades, pöörates erilist tähelepanu noorte varase ja tõhusa kaasamise tagamisele poliitika kujundamise protsessis;

| — | aitama kaasa noortepoliitika poolt strateegia „Euroopa 2020” üldeesmärkide saavutamisse antava panuse paremale tunnustamisele, arvestades noortevaldkonna tugevat potentsiaali arukasse, jätkusuutlikku ja kaasavasse majanduskasvu ning uute töökohtade loomisse panustamisel ning selle positiivset mõju tööhõivele, sotsiaalsele kaasatusele, haridusele ja koolitusele ning tervisele ja heaolule. |
| --- | --- |

—

aitama kaasa noortepoliitika poolt strateegia „Euroopa 2020” üldeesmärkide saavutamisse antava panuse paremale tunnustamisele, arvestades noortevaldkonna tugevat potentsiaali arukasse, jätkusuutlikku ja kaasavasse majanduskasvu ning uute töökohtade loomisse panustamisel ning selle positiivset mõju tööhõivele, sotsiaalsele kaasatusele, haridusele ja koolitusele ning tervisele ja heaolule.

---

(1)  ELT C 224, 3.8.2013, lk 2.

---

I LISA

Prioriteetsetel teemavaldkondadel põhinevad meetmed

| Meede | Töömeetod/vahend | Tulemus ja tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| Noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe edendamine ning selle roll võitluses noori mõjutava kriisi tagajärgedega |
| Noorsootöö edendamine Euroopas | Tõenduspõhine poliitika:

  uuring „Töö noortega: noorsootöö väärtus Euroopa Liidus” | 2015. aasta 2. poolaasta: (võim.) arvamuste vahetus nõukogus ja edasisi samme käsitlev arutelu arvamuste vahetuse tulemuste põhjal |
| Eksperdirühm„Noorsootöö kvaliteedisüsteemid ELi liikmesriikides ning ühiste näitajate või raamistike roll” | 2015. aasta 1. poolaasta: eksperdirühm, mis valmistab ette noorsootöösüsteemide kvaliteeti kirjeldavate ühiste näitajate või raamistike paketi.

  2015. aasta 2. poolaasta (võim): nõukogu järeldused |
| Noortepoliitika panuse edendamine Euroopa ees seisvatele väljakutsetele vastamiseks | Eksperdirühm, mille ülesanne on määratleda noorsootöö eriline roll noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu. | 2015. aasta 1. poolaasta: (võim.) nõukogu järeldused teemal, kuidas noortepoliitika ja valdkondadevahelise koostöö kaudu on võimalik vastata ELi ees seisvatele põhilistele, eriti noortega seotud väljakutsetele. |
| Tõenduspõhine poliitika: Euroopa noortepoliitika teadmuskeskus (EKCYP) | 2015. aasta 1. poolaasta: poliitikasoovitusi sisaldav aruanne mitteformaalse ja informaalse hariduse koostöö parimate tavade kohta |
| Tõhustatud valdkondadevaheline koostöö ELi strateegiate raames |
| Valdkondadevahelise poliitikakujunduse tugevdamine ELi tasandil | Nõukogu ja nõukogu ettevalmistavad organid (noorte töörühm) | 2015. aasta 1. poolaasta: võimalik soovitus noortepoliitika poolt Euroopa poolaasta tähtsatesse poliitikakesksetesse sammudesse antava panuse kohta. |
| Valdkondadevahelise poliitikakujunduse tugevdamine riiklikul tasandil | Liikmesriikidevaheline vastastikuse õppimise projekt | 2015. aasta 2. poolaasta: vahearuanne parimate tavade ja soovituste kohta valdkondadevaheliseks poliitikakujunduseks riiklikul tasandil. |
| Võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, iseseisvus, osalus ja kodanikuaktiivsus nii ELis kui väljaspool seda |
| Noorte võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, et suurendada iseseisvust ning osalemist ühiskonnaelus | Struktureeritud dialoog noortega | 2014. aasta 2. poolaasta (võim): nõukogu järeldused noorte juurdepääsu kohta oma õigustele, mille abil saab suurendada noorte iseseisvust ning osalemist ühiskonnaelus. |
| Noorte võimestamine osaluseks ELi poliitilises elus ja demokraatias | Struktureeritud dialoog noortega – tulemused | |
| Tõenduspõhine poliitika:







  — | London School of Economics and Political Science (Londoni majandus- ja poliitikateaduste kool): Noorte osalemine demokraatlikus elus |

Meede

Töömeetod/vahend

Tulemus ja tähtaeg

Noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe edendamine ning selle roll võitluses noori mõjutava kriisi tagajärgedega

Noorsootöö edendamine Euroopas

Tõenduspõhine poliitika:

uuring „Töö noortega: noorsootöö väärtus Euroopa Liidus”

2015. aasta 2. poolaasta: (võim.) arvamuste vahetus nõukogus ja edasisi samme käsitlev arutelu arvamuste vahetuse tulemuste põhjal

Eksperdirühm„Noorsootöö kvaliteedisüsteemid ELi liikmesriikides ning ühiste näitajate või raamistike roll”

2015. aasta 1. poolaasta: eksperdirühm, mis valmistab ette noorsootöösüsteemide kvaliteeti kirjeldavate ühiste näitajate või raamistike paketi.

2015. aasta 2. poolaasta (võim): nõukogu järeldused

Noortepoliitika panuse edendamine Euroopa ees seisvatele väljakutsetele vastamiseks

Eksperdirühm, mille ülesanne on määratleda noorsootöö eriline roll noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu.

2015. aasta 1. poolaasta: (võim.) nõukogu järeldused teemal, kuidas noortepoliitika ja valdkondadevahelise koostöö kaudu on võimalik vastata ELi ees seisvatele põhilistele, eriti noortega seotud väljakutsetele.

Tõenduspõhine poliitika: Euroopa noortepoliitika teadmuskeskus (EKCYP)

2015. aasta 1. poolaasta: poliitikasoovitusi sisaldav aruanne mitteformaalse ja informaalse hariduse koostöö parimate tavade kohta

Tõhustatud valdkondadevaheline koostöö ELi strateegiate raames

Valdkondadevahelise poliitikakujunduse tugevdamine ELi tasandil

Nõukogu ja nõukogu ettevalmistavad organid (noorte töörühm)

2015. aasta 1. poolaasta: võimalik soovitus noortepoliitika poolt Euroopa poolaasta tähtsatesse poliitikakesksetesse sammudesse antava panuse kohta.

Valdkondadevahelise poliitikakujunduse tugevdamine riiklikul tasandil

Liikmesriikidevaheline vastastikuse õppimise projekt

2015. aasta 2. poolaasta: vahearuanne parimate tavade ja soovituste kohta valdkondadevaheliseks poliitikakujunduseks riiklikul tasandil.

Võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, iseseisvus, osalus ja kodanikuaktiivsus nii ELis kui väljaspool seda

Noorte võimestamine, kusjuures erilises huvikeskmes on noorte juurdepääs oma õigustele, et suurendada iseseisvust ning osalemist ühiskonnaelus

Struktureeritud dialoog noortega

2014. aasta 2. poolaasta (võim): nõukogu järeldused noorte juurdepääsu kohta oma õigustele, mille abil saab suurendada noorte iseseisvust ning osalemist ühiskonnaelus.

Noorte võimestamine osaluseks ELi poliitilises elus ja demokraatias

Struktureeritud dialoog noortega – tulemused

Tõenduspõhine poliitika:

—

London School of Economics and Political Science (Londoni majandus- ja poliitikateaduste kool): Noorte osalemine demokraatlikus elus

| — | Flash Eurobaromeeter 375 – „Euroopa noored: osalemine demokraatlikus elus” |
| --- | --- |

—

Flash Eurobaromeeter 375 – „Euroopa noored: osalemine demokraatlikus elus”

| — | EACEA – „Poliitiline osalus ja ELi kodanikuks olemine: noorte ettekujutused ja käitumismudelid” |
| --- | --- |

—

EACEA – „Poliitiline osalus ja ELi kodanikuks olemine: noorte ettekujutused ja käitumismudelid”

2015. aasta 2. poolaasta: (võim.) nõukogu järeldused

---

II LISA

ELi noorte töökava (1. juuli 2014 – 31. detsember 2015) raames liikmesriikide ja komisjoni poolt loodavate eksperdirühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted

Liikmesus

| — | Liikmesriikide osalemine rühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega mis tahes ajahetkel ühineda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide osalemine rühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega mis tahes ajahetkel ühineda.

| — | Rühmade töös osalemisest huvitatud liikmesriigid nimetavad vastavatesse rühmadesse omapoolsed eksperdid. Liikmesriigid jälgivad, et nimetatud ekspertidel oleks asjakohases valdkonnas asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Ekspertide nimetamist koordineerib komisjon. |
| --- | --- |

—

Rühmade töös osalemisest huvitatud liikmesriigid nimetavad vastavatesse rühmadesse omapoolsed eksperdid. Liikmesriigid jälgivad, et nimetatud ekspertidel oleks asjakohases valdkonnas asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Ekspertide nimetamist koordineerib komisjon.

| — | Iga eksperdirühm võib kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, noorteorganisatsioonide ja muude sidusrühmade esindajaid ning Euroopa kolmandate riikide esindajaid. |
| --- | --- |

—

Iga eksperdirühm võib kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, noorteorganisatsioonide ja muude sidusrühmade esindajaid ning Euroopa kolmandate riikide esindajaid.

Töökord

| — | Eksperdirühmad keskenduvad väikese arvu konkreetsete ja praktiliste tulemuste saavutamisele vajalikus valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmad keskenduvad väikese arvu konkreetsete ja praktiliste tulemuste saavutamisele vajalikus valdkonnas.

| — | Töökava rakendamist silmas pidades vastutab iga eksperdirühm selle eest, et pärast töökava vastuvõtmist nimetatakse eksperdirühma esimesel kokkusaamisel ametisse eesistuja või eesistujad. Iga eksperdirühm valmistab käesoleva töökava kohaselt ette oma tööprogrammi. |
| --- | --- |

—

Töökava rakendamist silmas pidades vastutab iga eksperdirühm selle eest, et pärast töökava vastuvõtmist nimetatakse eksperdirühma esimesel kokkusaamisel ametisse eesistuja või eesistujad. Iga eksperdirühm valmistab käesoleva töökava kohaselt ette oma tööprogrammi.

| — | Liikmesriikidele antakse võimalus suunata eksperdirühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine ning samuti rühmade tegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele antakse võimalus suunata eksperdirühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine ning samuti rühmade tegevuse koordineerimine.

| — | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad otsustavad, kas on asjakohane teha eksperdirühmadele ettepanekuid uute meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad otsustavad, kas on asjakohane teha eksperdirühmadele ettepanekuid uute meetmete kohta.

| — | Komisjon pakub rühmadele nende töös oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon eksperdirühmi muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud). |
| --- | --- |

—

Komisjon pakub rühmadele nende töös oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon eksperdirühmi muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud).

| — | Eksperdirühmad kohtuvad üldjuhul Brüsselis, kuid võivad mõne liikmesriigi kutsel kokkusaamisi korraldada ka mujal kui Brüsselis. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmad kohtuvad üldjuhul Brüsselis, kuid võivad mõne liikmesriigi kutsel kokkusaamisi korraldada ka mujal kui Brüsselis.

| — | Eksperdirühmad saavad reeglina kokku kaks korda aastas, kuid võivad vajaduse korral vastu võtta ka teistsuguse ajakava. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmad saavad reeglina kokku kaks korda aastas, kuid võivad vajaduse korral vastu võtta ka teistsuguse ajakava.

Aruandlus ja teave

| — | Eksperdirühmade eesistujad annavad noorte töörühmale aru vastavate eksperdirühmade töö edenemise kohta ning esitavad noorte töörühmale soovitusi võimalike edasiste meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmade eesistujad annavad noorte töörühmale aru vastavate eksperdirühmade töö edenemise kohta ning esitavad noorte töörühmale soovitusi võimalike edasiste meetmete kohta.

| — | Kõigi eksperdirühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Eksperdirühmade aruanded avaldatakse. |
| --- | --- |

—

Kõigi eksperdirühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Eksperdirühmade aruanded avaldatakse.

| — | Eksperdirühmade aruannete alusel koostab komisjon hinnangu töökava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmade aruannete alusel koostab komisjon hinnangu töökava rakendamise kohta.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/12

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 21. mai 2014, Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) kohta

2014/C 183/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | TULETAVAD MEELDE pädevust, mis on antud Euroopa Liidule eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 6 ja artikliga 165, mille kohaselt on sport valdkond, kus tuleks ELi tasandi tegevusega toetada, koordineerida ja täiendada liikmesriikide tegevust; |
| --- | --- |

1.

TULETAVAD MEELDE pädevust, mis on antud Euroopa Liidule eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 6 ja artikliga 165, mille kohaselt on sport valdkond, kus tuleks ELi tasandi tegevusega toetada, koordineerida ja täiendada liikmesriikide tegevust;

| 2. | TULETAVAD MEELDE nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) kohta (1); |
| --- | --- |

2.

TULETAVAD MEELDE nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) kohta (1);

| 3. | TERVITAVAD komisjoni aruannet Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) rakendamise kohta (2); |
| --- | --- |

3.

TERVITAVAD komisjoni aruannet Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) rakendamise kohta (2);

| 4. | TUNNISTAVAD, et sport võib aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

4.

TUNNISTAVAD, et sport võib aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele;

| 5. | TULETAVAD MEELDE nõukogu 18. novembri 2010. aasta resolutsiooni, milles nõukogu leppis kokku, et kutsub regulaarselt ja üldjuhul nõukogu istungi raames kokku ELi ametiasutuste ja spordiliikumise juhtivate esindajate mitteametlikke kohtumisi, et vahetada arvamusi ELi spordiküsimustes (3); |
| --- | --- |

5.

TULETAVAD MEELDE nõukogu 18. novembri 2010. aasta resolutsiooni, milles nõukogu leppis kokku, et kutsub regulaarselt ja üldjuhul nõukogu istungi raames kokku ELi ametiasutuste ja spordiliikumise juhtivate esindajate mitteametlikke kohtumisi, et vahetada arvamusi ELi spordiküsimustes (3);

| 6. | LEPIVAD KOKKU, et Euroopa koostöö raamistikku spordi valdkonnas tuleb edasi arendada, luues liikmesriikide ja komisjoni tegevuse tarvis kolme aastat hõlmava teise ELi spordialase töökava; |
| --- | --- |

6.

LEPIVAD KOKKU, et Euroopa koostöö raamistikku spordi valdkonnas tuleb edasi arendada, luues liikmesriikide ja komisjoni tegevuse tarvis kolme aastat hõlmava teise ELi spordialase töökava;

| 7. | NÕUSTUVAD, et tegevus ELi tasandil spordi valdkonnas peaks keskenduma käesolevas töökavas ning I lisas esitatud esmatähtsatele teemadele, põhiteemadele, tulemustele ja töömeetoditele ning struktuuridele. |
| --- | --- |

7.

NÕUSTUVAD, et tegevus ELi tasandil spordi valdkonnas peaks keskenduma käesolevas töökavas ning I lisas esitatud esmatähtsatele teemadele, põhiteemadele, tulemustele ja töömeetoditele ning struktuuridele.

| 8. | VÕTAVAD TEADMISEKS 2013. aastal korraldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringu ja tunnistavad suuri liikmesriikidevahelisi erinevusi, sealhulgas vabatahtliku tööd ja istuvat eluviisi käsitlevate tulemuste hulgas. |
| --- | --- |

8.

VÕTAVAD TEADMISEKS 2013. aastal korraldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringu ja tunnistavad suuri liikmesriikidevahelisi erinevusi, sealhulgas vabatahtliku tööd ja istuvat eluviisi käsitlevate tulemuste hulgas.

II.   EUROOPA MÕÕTME EDASIARENDAMINE SPORDIS ELi TÖÖKAVA LOOMISE KAUDU

| 9. | LEIAVAD, et kolme aastat hõlmav ELi spordialane töökava peaks tuginema järgmistele juhtpõhimõtetele:






  — | edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel, et pakkuda spordi valdkonnas ELi tasandil lisaväärtust pikema aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

9.

LEIAVAD, et kolme aastat hõlmav ELi spordialane töökava peaks tuginema järgmistele juhtpõhimõtetele:

—

edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel, et pakkuda spordi valdkonnas ELi tasandil lisaväärtust pikema aja jooksul;

| — | käsitleda riikidevahelisi väljakutseid ELi koordineeritud lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

—

käsitleda riikidevahelisi väljakutseid ELi koordineeritud lähenemisviisi abil;

| — | võtta arvesse spordi eripära; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse spordi eripära;

| — | kaaluda vajadust lõimida sporti teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

—

kaaluda vajadust lõimida sporti teistesse ELi poliitikavaldkondadesse;

| — | teha tööd tõenduspõhise spordipoliitika nimel; |
| --- | --- |

—

teha tööd tõenduspõhise spordipoliitika nimel;

| — | anda panus ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava üldistesse prioriteetidesse, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” raames; |
| --- | --- |

—

anda panus ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava üldistesse prioriteetidesse, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” raames;

| — | tugineda esimese ELi spordialase töökava tulemustele; |
| --- | --- |

—

tugineda esimese ELi spordialase töökava tulemustele;

| — | täiendada ja tugevdada programmi Erasmus+ käivitatud meetmete mõju spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

täiendada ja tugevdada programmi Erasmus+ käivitatud meetmete mõju spordi valdkonnas;

| 10. | TOONITAVAD, et kõnealune ELi töökava peaks olema paindlik raamistik, mida on võimalik vajaduse korral kohandada vastavalt arengule spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

TOONITAVAD, et kõnealune ELi töökava peaks olema paindlik raamistik, mida on võimalik vajaduse korral kohandada vastavalt arengule spordi valdkonnas;

| 11. | LEPIVAD KOKKU, et liikmesriigid ja komisjon peaksid praeguse töökavaga hõlmatud ajavahemikul seadma esikohale järgmised teemavaldkonnad ja põhiteemad. Iga eesistujariik võib neid uusi võimalikke arenguid silmas pidades täiendada:






  1) | spordieetika, eelkõige dopinguvastane võitlus, võitlus võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, alaealiste kaitse, hea juhtimistava ja sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- | --- |

11.

LEPIVAD KOKKU, et liikmesriigid ja komisjon peaksid praeguse töökavaga hõlmatud ajavahemikul seadma esikohale järgmised teemavaldkonnad ja põhiteemad. Iga eesistujariik võib neid uusi võimalikke arenguid silmas pidades täiendada:

1)

spordieetika, eelkõige dopinguvastane võitlus, võitlus võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu, alaealiste kaitse, hea juhtimistava ja sooline võrdõiguslikkus;

| 2) | spordi majanduslik mõõde, eelkõige spordi jätkusuutlik rahastamine, suurtest spordiüritustest järele jääv nn pärand, spordi majanduslik kasu ja uuendamine; |
| --- | --- |

2)

spordi majanduslik mõõde, eelkõige spordi jätkusuutlik rahastamine, suurtest spordiüritustest järele jääv nn pärand, spordi majanduslik kasu ja uuendamine;

| 3) | sport ja ühiskond, eelkõige tervist tugevdav kehaline aktiivsus, vabatahtlik tegevus, tööhõive ning haridus ja koolitus spordi valdkonnas. |
| --- | --- |

3)

sport ja ühiskond, eelkõige tervist tugevdav kehaline aktiivsus, vabatahtlik tegevus, tööhõive ning haridus ja koolitus spordi valdkonnas.

| 12. | LEPIVAD KOKKU, et nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad töökava läbi vaadata, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil. |
| --- | --- |

12.

LEPIVAD KOKKU, et nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad töökava läbi vaadata, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil.

III.   TÖÖMEETODID JA STRUKTUURID

| 13. | TUNNISTAVAD, et
  pärast Lissaboni lepingu jõustumist on tekkinud vajadus jätkata koostööd spordi teemal ELi kontekstis, tuginedes käesoleva töökava II osas loetletud juhtpõhimõtetele;
  samuti peab EL tegema tihedat koostööd spordiliikumisega ning asjaomaste pädevate organisatsioonidega (nt Euroopa Nõukogu ja Maailma Dopinguvastane Agentuur) riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige struktureeritud dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

13.

TUNNISTAVAD, et

pärast Lissaboni lepingu jõustumist on tekkinud vajadus jätkata koostööd spordi teemal ELi kontekstis, tuginedes käesoleva töökava II osas loetletud juhtpõhimõtetele;

samuti peab EL tegema tihedat koostööd spordiliikumisega ning asjaomaste pädevate organisatsioonidega (nt Euroopa Nõukogu ja Maailma Dopinguvastane Agentuur) riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige struktureeritud dialoogi kaudu;

| 14. | LEPIVAD KOKKU, et
  tuleks kehtestada erinevad tööstruktuurid ja -meetodid esimese ELi spordialase töökava saavutuste järelmeetmete võtmiseks ning uute tulemuste väljatöötamiseks kooskõlas esmatähtsate teemavaldkondade ja põhiteemadega, nagu on esitatud II osas eespool;
  seetõttu luuakse viis liikmesriikide poolt nimetatud ekspertidest koosnevat eksperdirühma, kes katavad järgmisi teemasid: võistluste tulemuste kokkuleppimise vastane võitlus, hea juhtimistava, majanduslik mõõde, tervist tugevdav kehaline aktiivsus ja inimressursside arendamine spordi valdkonnas. Nende rühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas;
  Lisaks eksperdirühmadele võivad teised struktuurid ja töömeetodid hõlmata näiteks eesistujariigi konverentse, spordiministrite ja -juhtide mitteametlikke kohtumisi, komisjoni uuringuid ja konverentse ning kohustuste loetelusid (4);
  Nõukogu hindab kehtivat töökava 2017. aasta esimesel poolel, tuginedes komisjoni poolt 2016. aasta novembriks koostatavale aruandele. |
| --- | --- |

14.

LEPIVAD KOKKU, et

tuleks kehtestada erinevad tööstruktuurid ja -meetodid esimese ELi spordialase töökava saavutuste järelmeetmete võtmiseks ning uute tulemuste väljatöötamiseks kooskõlas esmatähtsate teemavaldkondade ja põhiteemadega, nagu on esitatud II osas eespool;

seetõttu luuakse viis liikmesriikide poolt nimetatud ekspertidest koosnevat eksperdirühma, kes katavad järgmisi teemasid: võistluste tulemuste kokkuleppimise vastane võitlus, hea juhtimistava, majanduslik mõõde, tervist tugevdav kehaline aktiivsus ja inimressursside arendamine spordi valdkonnas. Nende rühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas;

Lisaks eksperdirühmadele võivad teised struktuurid ja töömeetodid hõlmata näiteks eesistujariigi konverentse, spordiministrite ja -juhtide mitteametlikke kohtumisi, komisjoni uuringuid ja konverentse ning kohustuste loetelusid (4);

Nõukogu hindab kehtivat töökava 2017. aasta esimesel poolel, tuginedes komisjoni poolt 2016. aasta novembriks koostatavale aruandele.

IV.   EDASINE TEGEVUS

| 15. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:






  — | tegema koostööd komisjoniga ja kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud tööstruktuure ja -meetodeid; |
| --- | --- | --- |

15.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

—

tegema koostööd komisjoniga ja kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud tööstruktuure ja -meetodeid;

| — | võtma kõnealust töökava täielikult arvesse poliitika väljatöötamisel riigi tasandil, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet ja spordi juhtimisstruktuuride autonoomiat; |
| --- | --- |

—

võtma kõnealust töökava täielikult arvesse poliitika väljatöötamisel riigi tasandil, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet ja spordi juhtimisstruktuuride autonoomiat;

| — | teavitama spordivaldkonna sidusrühmi korrapäraselt edusammudest ELi töökava rakendamisel, ning, kui see on asjakohane, nendega konsulteerima, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus; |
| --- | --- |

—

teavitama spordivaldkonna sidusrühmi korrapäraselt edusammudest ELi töökava rakendamisel, ning, kui see on asjakohane, nendega konsulteerima, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus;

| 16. | KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES:






  — | võtma eesistujariikide kolmiku kontekstis programmide koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemavaldkondi, andma aru töökava rakendamisest ning kasutama selle raames saadud tulemusi; |
| --- | --- | --- |

16.

KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES:

—

võtma eesistujariikide kolmiku kontekstis programmide koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemavaldkondi, andma aru töökava rakendamisest ning kasutama selle raames saadud tulemusi;

| — | teavitama liikmesriike spordile mõju avaldavast käimasolevast või kavandatud tööst nõukogu koosseisudes; |
| --- | --- |

—

teavitama liikmesriike spordile mõju avaldavast käimasolevast või kavandatud tööst nõukogu koosseisudes;

| — | esitama käesoleva resolutsiooniga hõlmatud kolmeaastase ajavahemiku lõpul ning komisjoni koostatud aruande alusel ettepaneku uue töökava kohta järgmiseks perioodiks, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

esitama käesoleva resolutsiooniga hõlmatud kolmeaastase ajavahemiku lõpul ning komisjoni koostatud aruande alusel ettepaneku uue töökava kohta järgmiseks perioodiks, kui see on asjakohane;

| 17. | KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:






  — | tegema liikmesriikidega koostööd nimetatud töökava ja eelkõige seoses I lisas loetletud tulemustega; |
| --- | --- | --- |

17.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

—

tegema liikmesriikidega koostööd nimetatud töökava ja eelkõige seoses I lisas loetletud tulemustega;

| — | teavitama liikmesriike käimasolevatest ja kavandatud algatustest ELi teistes, spordile mõju avaldavates poliitikavaldkondades ning vastavate arengutega komisjonis; |
| --- | --- |

—

teavitama liikmesriike käimasolevatest ja kavandatud algatustest ELi teistes, spordile mõju avaldavates poliitikavaldkondades ning vastavate arengutega komisjonis;

| — | toetama käesolevas resolutsioonis esitatud raamistiku raames koostööd tegevaid liikmesriike ja teisi asjaomaseid osalejaid, eelkõige:






  — | kaaludes viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide ja ekspertide võimalikult ulatuslikku osalemist I lisas nimetatud tööstruktuurides, ning kutsuma osalema spordiliikumise ja muude sidusrühmade esindajaid, tagades kõrgetasemelise ja ühtse esindatuse; |
| --- | --- | --- |

—

toetama käesolevas resolutsioonis esitatud raamistiku raames koostööd tegevaid liikmesriike ja teisi asjaomaseid osalejaid, eelkõige:

—

kaaludes viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide ja ekspertide võimalikult ulatuslikku osalemist I lisas nimetatud tööstruktuurides, ning kutsuma osalema spordiliikumise ja muude sidusrühmade esindajaid, tagades kõrgetasemelise ja ühtse esindatuse;

| — | luues vajaduse korral põhjalike asjakohaste teadmistega eksperdirühmad ning leidma muid vorme arvamustevahetuse ja vastastikuse õppimise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

luues vajaduse korral põhjalike asjakohaste teadmistega eksperdirühmad ning leidma muid vorme arvamustevahetuse ja vastastikuse õppimise toetamiseks;

| — | hõlbustama struktureeritud dialoogi spordi teemal, sealhulgas korraldama igal aastal ELi spordifoorumi, kuhu kutsutaks kokku kõik spordi valdkonna eri tasandite peamised sidusrühmad; |
| --- | --- |

—

hõlbustama struktureeritud dialoogi spordi teemal, sealhulgas korraldama igal aastal ELi spordifoorumi, kuhu kutsutaks kokku kõik spordi valdkonna eri tasandite peamised sidusrühmad;

| — | kasutama programmi Erasmus+ ja muude asjakohaste ELi programmide rahalisi vahendeid, et toetada käesolevas töökavas kehtestatud esmatähtsaid teemavaldkondi ja neile vastavaid põhiteemasid; |
| --- | --- |

—

kasutama programmi Erasmus+ ja muude asjakohaste ELi programmide rahalisi vahendeid, et toetada käesolevas töökavas kehtestatud esmatähtsaid teemavaldkondi ja neile vastavaid põhiteemasid;

| — | võtma 2016. aasta novembriks vastu aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Nimetatud aruande põhjal koostatakse 2017. aasta esimesel poolaastal ELi võimalik töökava; |
| --- | --- |

—

võtma 2016. aasta novembriks vastu aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Nimetatud aruande põhjal koostatakse 2017. aasta esimesel poolaastal ELi võimalik töökava;

| — | kui see on asjakohane, tegema tööstruktuurides saavutatud tulemused avalikult kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

kui see on asjakohane, tegema tööstruktuurides saavutatud tulemused avalikult kättesaadavaks;

| 18. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE, KOMISJONI JA EESISTUJARIIKE NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA ASJAKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES ÜLES:






  — | jätkama kooskõlas käesoleva resolutsiooni I ja II lisaga tihedat koostööd; |
| --- | --- | --- |

18.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE, KOMISJONI JA EESISTUJARIIKE NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA ASJAKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES ÜLES:

—

jätkama kooskõlas käesoleva resolutsiooni I ja II lisaga tihedat koostööd;

| — | võtma sporti arvesse poliitika ja meetmete formuleerimisel, rakendamisel ja hindamisel teistes poliitikavaldkondades, pöörates erilist tähelepanu spordi varase ja tõhusa kaasamise tagamisele poliitika kujundamise protsessis; |
| --- | --- |

—

võtma sporti arvesse poliitika ja meetmete formuleerimisel, rakendamisel ja hindamisel teistes poliitikavaldkondades, pöörates erilist tähelepanu spordi varase ja tõhusa kaasamise tagamisele poliitika kujundamise protsessis;

| — | tunnustama paremini spordi panust Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärkide saavutamisse, arvestades, et spordil on tugev potentsiaal aidata kaasa arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule ning uute töökohtade loomisele ning et samuti suurendab sport sotsiaalset kaasatust, avaldab positiivset mõju haridusele ja koolitusele ning rahvatervisele ja aktiivsena vananemisele; |
| --- | --- |

—

tunnustama paremini spordi panust Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärkide saavutamisse, arvestades, et spordil on tugev potentsiaal aidata kaasa arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule ning uute töökohtade loomisele ning et samuti suurendab sport sotsiaalset kaasatust, avaldab positiivset mõju haridusele ja koolitusele ning rahvatervisele ja aktiivsena vananemisele;

| — | edendama koostööd kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja tulevaste võimalike ELi kandidaatriikidega ning spordi valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Euroopa Nõukoguga. |
| --- | --- |

—

edendama koostööd kolmandate riikidega, eelkõige kandidaatriikidega ja tulevaste võimalike ELi kandidaatriikidega ning spordi valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Euroopa Nõukoguga.

---

(1)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(2)  5842/14.

(3)  ELT C 322, 27.11.2010, lk 1.

(4)  Kohustuste loetelu: Vahend, mille abil peamiselt spordiorganisatsioonid võivad vabatahtlikult teha avalikkusele teatavaks oma kohustused seoses teatavate teemadega, nt hea juhtimistava põhimõtete või soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidega (vt I lisa). Komisjon esitab nõukogu spordi töörühmale kohustuste loetelude ülesehituse ja toimimise kohta 2014. aasta II pooles ettepaneku.

---

I LISA

Põhiteemad (punkt 11), nõutud tulemused ja vastavad tööstruktuurid

| Põhiteemad | Tulemus ja tähtaeg | Tööstruktuur |
| --- | --- | --- |
| Spordieetika |
| Dopinguvastased meetmed (1) | — | Eksperdirühma soovitused dopingu kohta harrastusspordis ja dopinguennetuse kohta: parimate tavade vahetus ja vastastikune õppimine (2015. aasta II poolaasta) |

Põhiteemad

Tulemus ja tähtaeg

Tööstruktuur

Spordieetika

Dopinguvastased meetmed (1)

—

Eksperdirühma soovitused dopingu kohta harrastusspordis ja dopinguennetuse kohta: parimate tavade vahetus ja vastastikune õppimine (2015. aasta II poolaasta)

Spordi peadirektorid

Võistluste tulemuste kokkuleppimise vastane võitlus

| — | Võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse parimate tavade jagamine, eelkõige seoses võimaliku komisjoni soovitusega kihlvedudega seotud võistlustulemuste kokkuleppimise ennetamise ja sellise tegevuse vastase võitluse parimate tavade kohta, millele järgneb aruanne hetkeseisu kohta (2016. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse parimate tavade jagamine, eelkõige seoses võimaliku komisjoni soovitusega kihlvedudega seotud võistlustulemuste kokkuleppimise ennetamise ja sellise tegevuse vastase võitluse parimate tavade kohta, millele järgneb aruanne hetkeseisu kohta (2016. aasta I poolaasta)

Võistluste tulemuste kokkuleppimise vastase võitluse eksperdirühm

Alaealiste kaitse

| — | Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad noorte sportlaste ja laste õiguste kaitset spordis (2016. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad noorte sportlaste ja laste õiguste kaitset spordis (2016. aasta I poolaasta)

Hea juhtimistava eksperdirühm

Hea juhtimistava

| — | Juhtpõhimõtete koostamine, mis on seotud demokraatia, inimõiguste ja tööõigustega, eelkõige suurte spordisündmuste pakkumismenetluse raames, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2015. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Juhtpõhimõtete koostamine, mis on seotud demokraatia, inimõiguste ja tööõigustega, eelkõige suurte spordisündmuste pakkumismenetluse raames, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2015. aasta II poolaasta)

| — | Olemasolevate heade juhtimistavade edendamine, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2016. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Olemasolevate heade juhtimistavade edendamine, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2016. aasta I poolaasta)

Sooline võrdõiguslikkus

| — | Eksperdirühma soovituste või suuniste koostamine, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust spordis, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2015. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste või suuniste koostamine, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust spordis, lisaks millele koostatakse võimaluse korral hiljem kohustuste loetelu (2015. aasta II poolaasta)

Spordi majanduslik mõõde

Spordi majanduslik kasu

| — | Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad spordi majandusliku kasu mõõtmist ELis, tuginedes käimasolevale tööle, et edendada SSAde loomist liikmesriikide (2015. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad spordi majandusliku kasu mõõtmist ELis, tuginedes käimasolevale tööle, et edendada SSAde loomist liikmesriikide (2015. aasta II poolaasta)

Majandusliku mõõtme eksperdirühm

Suurtest spordiüritustest järele jääv nn pärand

| — | Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad suuri spordiüritusi, eelkõige seoses õiguslike aspektidega, keskendudes sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele (2015. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad suuri spordiüritusi, eelkõige seoses õiguslike aspektidega, keskendudes sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele (2015. aasta II poolaasta)

Spordi jätkusuutlik rahastamine

| — | Praktiliste suuniste koostamine selle kohta, kuidas julgustada läbipaistvaid ja pikaajalisi investeeringuid spordi valdkonnas, sealhulgas ELi rahastamist, tuginedes muu hulgas 2012. aasta soovitustele spordi jätkusuutliku rahastamise, sealhulgas riigiabi kohta (2016. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Praktiliste suuniste koostamine selle kohta, kuidas julgustada läbipaistvaid ja pikaajalisi investeeringuid spordi valdkonnas, sealhulgas ELi rahastamist, tuginedes muu hulgas 2012. aasta soovitustele spordi jätkusuutliku rahastamise, sealhulgas riigiabi kohta (2016. aasta I poolaasta)

Sport ja ühiskond

Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine

| — | Eksperdirühma soovituste koostamine, et ergutada kehalise kasvatuse läbiviimist koolides, sealhulgas motoorsete võimete arendamist varases lapsepõlves, ning väärtusliku suhtlemise kujundamist spordisektori, kohalike ametivõimudega ja erasektoriga (2015. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste koostamine, et ergutada kehalise kasvatuse läbiviimist koolides, sealhulgas motoorsete võimete arendamist varases lapsepõlves, ning väärtusliku suhtlemise kujundamist spordisektori, kohalike ametivõimudega ja erasektoriga (2015. aasta I poolaasta)

| — | Tervist tugevdavat kehalist aktiivsust käsitleva nõukogu soovituse rakendamise koordineerimine (2016. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Tervist tugevdavat kehalist aktiivsust käsitleva nõukogu soovituse rakendamise koordineerimine (2016. aasta II poolaasta)

Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse eksperdirühm

Haridus, koolitus, tööhõive ja vabatahtlik tegevus

| — | Eksperdirühma soovituste ettevalmistamine, mis käsitlevad vabatahtliku tegevuse julgustamist spordis, hõlmates õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavu (2015. aasta II poolaasta või 2014. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste ettevalmistamine, mis käsitlevad vabatahtliku tegevuse julgustamist spordis, hõlmates õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavu (2015. aasta II poolaasta või 2014. aasta II poolaasta)

| — | Parimate tavade vahetamine seoses spordiga seotud kvalifikatsioonide riiklikesse kvalifikatsiooniraamistikesse lisamisega, võttes arvesse Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, ning aruannete esitamine selle hetkeseisu kohta (2016. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Parimate tavade vahetamine seoses spordiga seotud kvalifikatsioonide riiklikesse kvalifikatsiooniraamistikesse lisamisega, võttes arvesse Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, ning aruannete esitamine selle hetkeseisu kohta (2016. aasta II poolaasta)

| — | Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad spordi panust noorte, sealhulgas noorte sportlaste tööalase konkurentsivõime arendamisse, ning töökohtade loomist spordi alasel ja spordiga seotud tööturul (2016. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma soovituste koostamine, mis käsitlevad spordi panust noorte, sealhulgas noorte sportlaste tööalase konkurentsivõime arendamisse, ning töökohtade loomist spordi alasel ja spordiga seotud tööturul (2016. aasta II poolaasta)

| — | Praktiliste suuniste koostamine, mis käsitlevad riiklike kvalifikatsioonide vastavusseviimist rahvusvaheliste spordiliitude kvalifikatsiooninõuetega (2015. aasta II poolaasta) |
| --- | --- |

—

Praktiliste suuniste koostamine, mis käsitlevad riiklike kvalifikatsioonide vastavusseviimist rahvusvaheliste spordiliitude kvalifikatsiooninõuetega (2015. aasta II poolaasta)

| — | Topeltkarjääri käsitlevate ELi suuniste rakendamise hetkeseisu käsitleva aruande koostamine (2017. aasta I poolaasta) |
| --- | --- |

—

Topeltkarjääri käsitlevate ELi suuniste rakendamise hetkeseisu käsitleva aruande koostamine (2017. aasta I poolaasta)

Spordi valdkonnas inimressursside haldamise eksperdirühm

---

(1)  Nõukogu (spordi töörühm / COREPER) jätkavad ELi liikmesriikide seisukohtade koordineerimist enne Maailma Dopinguvastase Agentuuri koosolekuid.

---

II LISA

Teise ELi spordialase töökava (2014–2017) raames liikmesriikide ja komisjoni poolt loodava viie eksperdirühma liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted

Liikmesus

| — | Liikmesriikide osalemine eksperdirühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega igal ajal ühineda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide osalemine eksperdirühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega igal ajal ühineda.

| — | Rühmade töös osalemisest huvitatud liikmesriigid nimetavad vastavatesse rühmadesse omapoolsed eksperdid. Liikmesriigid jälgivad, et nimetatud ekspertidel oleks asjakohases valdkonnas asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Ekspertide nimetamise menetlusi koordineerib komisjon. |
| --- | --- |

—

Rühmade töös osalemisest huvitatud liikmesriigid nimetavad vastavatesse rühmadesse omapoolsed eksperdid. Liikmesriigid jälgivad, et nimetatud ekspertidel oleks asjakohases valdkonnas asjakohane kogemus riigi tasandil, ning tagavad tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Ekspertide nimetamise menetlusi koordineerib komisjon.

| — | Iga eksperdirühm võib kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, spordiliikumise ja muude sidusrühmade esindajaid ning Euroopa kolmandate riikide esindajaid. Iga eksperdirühm võib teha ettepaneku lisada muid osalejaid kogu tööperioodiks tingimusel, et eksperdirühm kiidab nende liikmesuse ühehäälselt heaks. |
| --- | --- |

—

Iga eksperdirühm võib kaasata muid osalejaid, näiteks sõltumatuid eksperte, spordiliikumise ja muude sidusrühmade esindajaid ning Euroopa kolmandate riikide esindajaid. Iga eksperdirühm võib teha ettepaneku lisada muid osalejaid kogu tööperioodiks tingimusel, et eksperdirühm kiidab nende liikmesuse ühehäälselt heaks.

Töökord

| — | Töökava rakendamist silmas pidades vastutab iga eksperdirühm selle eest, et pärast töökava vastuvõtmist nimetatakse eksperdirühma esimesel kokkusaamisel ametisse esimehe või esimehed. Eesistujate valimine viiakse läbi avatud ja läbipaistval viisil, mida koordineerib komisjon, tegutsedes eksperdirühmade sekretariaadina. |
| --- | --- |

—

Töökava rakendamist silmas pidades vastutab iga eksperdirühm selle eest, et pärast töökava vastuvõtmist nimetatakse eksperdirühma esimesel kokkusaamisel ametisse esimehe või esimehed. Eesistujate valimine viiakse läbi avatud ja läbipaistval viisil, mida koordineerib komisjon, tegutsedes eksperdirühmade sekretariaadina.

| — | Iga eksperdirühm valmistab ette käesolevale töökavale vastava tööplaani ja keskendub konkreetsete ja kasulike tulemuste edastamisele kooskõlas I lisaga. |
| --- | --- |

—

Iga eksperdirühm valmistab ette käesolevale töökavale vastava tööplaani ja keskendub konkreetsete ja kasulike tulemuste edastamisele kooskõlas I lisaga.

| — | Liikmesriikidele antakse võimalus suunata eksperdirühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine ning samuti rühmade tegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele antakse võimalus suunata eksperdirühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine ning samuti rühmade tegevuse koordineerimine.

| — | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad otsustavad, kas on asjakohane teha eksperdirühmadele ettepanekuid uute meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad otsustavad, kas on asjakohane teha eksperdirühmadele ettepanekuid uute meetmete kohta.

| — | Komisjon pakub rühmadele nende töös oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon eksperdirühmasid muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud). |
| --- | --- |

—

Komisjon pakub rühmadele nende töös oskusteavet ja logistilist tuge ning tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon eksperdirühmasid muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud).

| — | Eksperdirühmad kohtuvad üldjuhul Brüsselis, kuid võivad mõne liikmesriigi kutsel erandkorras kohtumisi pidada ka väljaspool Brüsselit. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmad kohtuvad üldjuhul Brüsselis, kuid võivad mõne liikmesriigi kutsel erandkorras kohtumisi pidada ka väljaspool Brüsselit.

| — | Eksperdirühmad saavad reeglina kokku kaks korda aastas, kuid võivad vajaduse korral võtta vastu ka teistsuguse ajakava. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmad saavad reeglina kokku kaks korda aastas, kuid võivad vajaduse korral võtta vastu ka teistsuguse ajakava.

Aruandlus ja teave

| — | Rühmade esimehed annavad spordi töörühmale aru vastavate ekspertide rühmade töö edenemise kohta ja esitavad oma töö tulemused. |
| --- | --- |

—

Rühmade esimehed annavad spordi töörühmale aru vastavate ekspertide rühmade töö edenemise kohta ja esitavad oma töö tulemused.

| — | Kõigi eksperdirühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Rühmade töö tulemused avaldatakse. |
| --- | --- |

—

Kõigi eksperdirühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Rühmade töö tulemused avaldatakse.

| — | Eksperdirühmade töö tulemuste põhjal koostab komisjon aruande töökava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Eksperdirühmade töö tulemuste põhjal koostab komisjon aruande töökava rakendamise kohta.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/18

---

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks

2014/C 183/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | eelmise aastakümne teises pooles alanud majanduskriis lõi tänasele noorte põlvkonnale eriti ebakindla olukorra. Noorte töötuse määr on jätkuvalt erakordselt kõrge: 23,2 % EL-28 riikides ja 23,8 % euroalal (2013. aasta detsembris); |
| --- | --- |

1.

eelmise aastakümne teises pooles alanud majanduskriis lõi tänasele noorte põlvkonnale eriti ebakindla olukorra. Noorte töötuse määr on jätkuvalt erakordselt kõrge: 23,2 % EL-28 riikides ja 23,8 % euroalal (2013. aasta detsembris);

| 2. | sellise kõrge noorte töötuse määra tõttu kogevad noored senisest enam vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning järjest enam noori tunneb sundust lahkuda paremate võimaluste otsimiseks oma kodumaalt või vahel ka Euroopast. See põhjustab mõnes liikmesriigis ajude väljavoolu, mida võib olla keeruline ümber pöörata; |
| --- | --- |

2.

sellise kõrge noorte töötuse määra tõttu kogevad noored senisest enam vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning järjest enam noori tunneb sundust lahkuda paremate võimaluste otsimiseks oma kodumaalt või vahel ka Euroopast. See põhjustab mõnes liikmesriigis ajude väljavoolu, mida võib olla keeruline ümber pöörata;

| 3. | Euroopa Liit edendab programmi „Euroopa 2020” ning selle juhtalgatuste „Uued oskused ja töökohad”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Innovaatiline liit” ja „Noorte liikuvus” kaudu ettevõtlust, soodustades ettevõtja mõtteviisi ning sellega seotud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis võivad edendada konkurentsivõimet ning arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liit edendab programmi „Euroopa 2020” ning selle juhtalgatuste „Uued oskused ja töökohad”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Innovaatiline liit” ja „Noorte liikuvus” kaudu ettevõtlust, soodustades ettevõtja mõtteviisi ning sellega seotud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis võivad edendada konkurentsivõimet ning arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu;

| 4. | ettevõtlus on majanduskasvu ja töökohtade loomise tähtis hooandja: ettevõtlusega luuakse uusi ettevõtteid ja töökohti, avatakse uusi turge, parandatakse tootlikkust ja luuakse rikkust; Ettevõtja mõtteviis tugevdab noorte tööalast konkurentsivõimet. Ettevõtlus ning eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi majanduse alustala ning tähtsaim uute töökohtade loomise allikas (1); |
| --- | --- |

4.

ettevõtlus on majanduskasvu ja töökohtade loomise tähtis hooandja: ettevõtlusega luuakse uusi ettevõtteid ja töökohti, avatakse uusi turge, parandatakse tootlikkust ja luuakse rikkust; Ettevõtja mõtteviis tugevdab noorte tööalast konkurentsivõimet. Ettevõtlus ning eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi majanduse alustala ning tähtsaim uute töökohtade loomise allikas (1);

| 5. | need kultuurid, kus hinnatakse ja tunnustatakse ettevõtjale omast käitumist, näiteks kalkuleeritud riskide võtmist ja iseseisvat mõtlemist, edendavad suundumust leida sotsiaalsetele väljakutsetele uusi lahendusi. Sellega seoses peab üldsuse ettekujutus ettevõtjatest olema väärtustavam, suurendada tuleb ettevõtluse alaseid haridusvõimalusi ning erilist tähelepanu tuleb pöörata alaesindatud rühmadele, keda on vaja abistada äri või ettevõtte alustamisel, juhtimisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

5.

need kultuurid, kus hinnatakse ja tunnustatakse ettevõtjale omast käitumist, näiteks kalkuleeritud riskide võtmist ja iseseisvat mõtlemist, edendavad suundumust leida sotsiaalsetele väljakutsetele uusi lahendusi. Sellega seoses peab üldsuse ettekujutus ettevõtjatest olema väärtustavam, suurendada tuleb ettevõtluse alaseid haridusvõimalusi ning erilist tähelepanu tuleb pöörata alaesindatud rühmadele, keda on vaja abistada äri või ettevõtte alustamisel, juhtimisel ja edendamisel;

| 6. | ettevõtlus ei tugine ainult kasumi taotlemisele. Sotsiaalset ja ettevõtlusalast mõõdet ühendades tegelevad meie peamiste sotsiaalsete väljakutsetega nii avaliku kui erasektori, kodanikuühiskonna ja sotsiaalmajanduse (2) organisatsioonide erinevad osalejad. Seda suundumust nimetatakse sotsiaalseks ettevõtluseks ja sel viisil sündinud uut tüüpi organisatsioone sotsiaalseteks ettevõteteks; |
| --- | --- |

6.

ettevõtlus ei tugine ainult kasumi taotlemisele. Sotsiaalset ja ettevõtlusalast mõõdet ühendades tegelevad meie peamiste sotsiaalsete väljakutsetega nii avaliku kui erasektori, kodanikuühiskonna ja sotsiaalmajanduse (2) organisatsioonide erinevad osalejad. Seda suundumust nimetatakse sotsiaalseks ettevõtluseks ja sel viisil sündinud uut tüüpi organisatsioone sotsiaalseteks ettevõteteks;

| 7. | kultuur ja loovus on Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikus määratletud noortepoliitika tegevusvaldkondadena. Kultuuri- ja loomesektor (3) võib pakkuda suuri võimalusi muutmaks noorte loovus ja inimkapital targaks majanduskasvuks ja töökohtadeks. Digitaalajastul on osalemine kultuuritegevuses võimas vahend sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse osalemise edendamiseks eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

7.

kultuur ja loovus on Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikus määratletud noortepoliitika tegevusvaldkondadena. Kultuuri- ja loomesektor (3) võib pakkuda suuri võimalusi muutmaks noorte loovus ja inimkapital targaks majanduskasvuks ja töökohtadeks. Digitaalajastul on osalemine kultuuritegevuses võimas vahend sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalse osalemise edendamiseks eelkõige noorte seas;

| 8. | ekspertrühm, kes käsitleb noorte loovuse ja innovatsioonivõime edendamist, määrates kindlaks mitteformaalse ja informaalse õppimise teel omandatavad pädevused ja oskused, kaalus oma lõpparuandes, kuidas tõsta noorte tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

8.

ekspertrühm, kes käsitleb noorte loovuse ja innovatsioonivõime edendamist, määrates kindlaks mitteformaalse ja informaalse õppimise teel omandatavad pädevused ja oskused, kaalus oma lõpparuandes, kuidas tõsta noorte tööalast konkurentsivõimet;

LEIAB, ET:

| 9. | ettevõtlus võib endast kujutada noorte iseseisvuse, isikliku arengu ja heaolu tähtsat elementi. Ettevõtlust võib käsitleda ühe lahendusena noorte töötuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

9.

ettevõtlus võib endast kujutada noorte iseseisvuse, isikliku arengu ja heaolu tähtsat elementi. Ettevõtlust võib käsitleda ühe lahendusena noorte töötuse vastu võitlemiseks;

| 10. | Euroopa peaks investeerima ettevõtlusalasesse haridusse ja koolitusse, ettevõtete arendamist ja kasvamist võimaldava keskkonna loomisse, jõudes ka konkreetsete erirühmadeni, ning ettevõtjate kui eeskujude nähtavusse; |
| --- | --- |

10.

Euroopa peaks investeerima ettevõtlusalasesse haridusse ja koolitusse, ettevõtete arendamist ja kasvamist võimaldava keskkonna loomisse, jõudes ka konkreetsete erirühmadeni, ning ettevõtjate kui eeskujude nähtavusse;

| 11. | eelkõige võib noori tõmmata sotsiaalse ettevõtluse mudel, mille peamine eesmärk on panustada ühiskonna üldiseks hüvanguks ja mis annab anda neile võimaluse lahendada uuenduslikult praegusi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme. Inimestele ja kohalikele kogukondadele mõttena lähedane sotsiaalne ettevõtlus tagab sotsiaalse ühtekuuluvuse noorte, sealhulgas haavatavatesse rühmadesse kuuluvate noorte kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

eelkõige võib noori tõmmata sotsiaalse ettevõtluse mudel, mille peamine eesmärk on panustada ühiskonna üldiseks hüvanguks ja mis annab anda neile võimaluse lahendada uuenduslikult praegusi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme. Inimestele ja kohalikele kogukondadele mõttena lähedane sotsiaalne ettevõtlus tagab sotsiaalse ühtekuuluvuse noorte, sealhulgas haavatavatesse rühmadesse kuuluvate noorte kaasamise kaudu;

| 12. | sotsiaalne ettevõte (4) panustab arukasse majanduskasvu, reageerides uutele vajadustele sotsiaalse uuendustegevusega; sotsiaalne ettevõte loob jätkusuutlikku majanduskasvu, võttes arvesse oma keskkonnamõju ning kasutades selleks oma pikaajalist visiooni; sotsiaalne ettevõte on kaasava majanduskasvu keskmes, kuna ta keskendub inimestele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

12.

sotsiaalne ettevõte (4) panustab arukasse majanduskasvu, reageerides uutele vajadustele sotsiaalse uuendustegevusega; sotsiaalne ettevõte loob jätkusuutlikku majanduskasvu, võttes arvesse oma keskkonnamõju ning kasutades selleks oma pikaajalist visiooni; sotsiaalne ettevõte on kaasava majanduskasvu keskmes, kuna ta keskendub inimestele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

SELLEGA SEOSES:

| 13. | noortepoliitika võib mängida rolli sektoriüleses koostöös, mis võib aidata takistusi ületada. Ettevõtlus, nagu paljud teisedki valdkonnad, nõuab pikaajalise perspektiiviga lähenemisviisi ja tugevat usku noorte suutlikkusse. Selle saavutamiseks tuleb noori julgustada, neis tuleb alates varasest east kasvatada ettevõtjavaimu, st algatusvõimet, enesekindlust, kalkuleeritud riskide võtmist, loovust, organiseerimisvõimet, püsivust, et nad saaksid välja arendada oma täieliku potentsiaali ja siseneda edukalt tööturule. Noorte ettevõtluse, eriti sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks on kindlaks määratud järgmised prioriteedid:






  — | tugevdada noorte seas ettevõtja mõtteviisi ja oskusi formaal- ja mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise kaudu. Ettevõtja pädevuste hulka kuuluvad ülekantavad oskused ja hoiakud ning teadmised. Noorsootöö on ülekantavate oskuste arendamise peamine vahend; |
| --- | --- | --- |

13.

noortepoliitika võib mängida rolli sektoriüleses koostöös, mis võib aidata takistusi ületada. Ettevõtlus, nagu paljud teisedki valdkonnad, nõuab pikaajalise perspektiiviga lähenemisviisi ja tugevat usku noorte suutlikkusse. Selle saavutamiseks tuleb noori julgustada, neis tuleb alates varasest east kasvatada ettevõtjavaimu, st algatusvõimet, enesekindlust, kalkuleeritud riskide võtmist, loovust, organiseerimisvõimet, püsivust, et nad saaksid välja arendada oma täieliku potentsiaali ja siseneda edukalt tööturule. Noorte ettevõtluse, eriti sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks on kindlaks määratud järgmised prioriteedid:

—

tugevdada noorte seas ettevõtja mõtteviisi ja oskusi formaal- ja mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise kaudu. Ettevõtja pädevuste hulka kuuluvad ülekantavad oskused ja hoiakud ning teadmised. Noorsootöö on ülekantavate oskuste arendamise peamine vahend;

| — | edendada noorsootööd (teabejagamise, nõustamise ja juhendamise kaudu) ja vabatahtlikku tegevust noorte seas, kui vahendit töökoha leidmiseks või oma projekti alustamiseks vajalike oskuste saamisel. Tunnistada noorsootöö panust noorte loomingulise energia ja innovatsioonivõime edendamisse ja toetamisse kui nende enesearengu ja aktiivse kaasamise keskset elementi; |
| --- | --- |

—

edendada noorsootööd (teabejagamise, nõustamise ja juhendamise kaudu) ja vabatahtlikku tegevust noorte seas, kui vahendit töökoha leidmiseks või oma projekti alustamiseks vajalike oskuste saamisel. Tunnistada noorsootöö panust noorte loomingulise energia ja innovatsioonivõime edendamisse ja toetamisse kui nende enesearengu ja aktiivse kaasamise keskset elementi;

| — | edendada ja veelgi tugevdada noorte põlvkonnas sotsiaalset ettevõtlust kui ettevõtlusmudelit viisil, mis võib tõsta noorte tööalast konkurentsivõimet, võttes ühtlasi arvesse jätkusuutlikke ja keskkonnaalaseid väärtusi; |
| --- | --- |

—

edendada ja veelgi tugevdada noorte põlvkonnas sotsiaalset ettevõtlust kui ettevõtlusmudelit viisil, mis võib tõsta noorte tööalast konkurentsivõimet, võttes ühtlasi arvesse jätkusuutlikke ja keskkonnaalaseid väärtusi;

| — | edendada kõigi noorte poolt digitaaloskuste omandamist, et võimaldada noortel digitaalmaailma võimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

—

edendada kõigi noorte poolt digitaaloskuste omandamist, et võimaldada noortel digitaalmaailma võimalusi täielikult ära kasutada;

| — | edendada noorte kui osalejate ja kasutajate kultuurialast teadlikkust, mis suurendab nende algatusvõimet ja ettevõtjavaimu. Juurdepääs kultuurile ja aktiivne osalemine kultuuritegevuses võib suurendada noorte heaolu ja nende teadlikkust ühise kultuuripärandi jagamisest; |
| --- | --- |

—

edendada noorte kui osalejate ja kasutajate kultuurialast teadlikkust, mis suurendab nende algatusvõimet ja ettevõtjavaimu. Juurdepääs kultuurile ja aktiivne osalemine kultuuritegevuses võib suurendada noorte heaolu ja nende teadlikkust ühise kultuuripärandi jagamisest;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES NÕUETEKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES:

| 14. | tunnistama ettevõtluse ja ettevõtete tähtsat rolli noorte töötuse vastu võitlemisel; arendama ja tugevdama poliitikaid, millega suurendatakse noorte teadmisi ettevõtluse eri aspektidest; |
| --- | --- |

14.

tunnistama ettevõtluse ja ettevõtete tähtsat rolli noorte töötuse vastu võitlemisel; arendama ja tugevdama poliitikaid, millega suurendatakse noorte teadmisi ettevõtluse eri aspektidest;

| 15. | tunnistama ettevõtlusalase hariduse tähtsust alates varasest east ning juhtima tähelepanu mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise rollile, et tagada terviklik lähenemisviis noorte isiklikule arengule ja hõlbustada nende edukat lõimimist tööturule; |
| --- | --- |

15.

tunnistama ettevõtlusalase hariduse tähtsust alates varasest east ning juhtima tähelepanu mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise rollile, et tagada terviklik lähenemisviis noorte isiklikule arengule ja hõlbustada nende edukat lõimimist tööturule;

| 16. | edendama noorsootööd ja vabatahtlikku tegevust kui keskset vahendit ettevõtete juhtimisel ja ettevõtluses vajalike ülekantavate ja nn pehmete oskuste arendamisel. Seoses sellega arendama edasi ning rõhutama mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamist või valideerimist, arvestades samuti ettevõtlusega seotud õpitulemusi; |
| --- | --- |

16.

edendama noorsootööd ja vabatahtlikku tegevust kui keskset vahendit ettevõtete juhtimisel ja ettevõtluses vajalike ülekantavate ja nn pehmete oskuste arendamisel. Seoses sellega arendama edasi ning rõhutama mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamist või valideerimist, arvestades samuti ettevõtlusega seotud õpitulemusi;

| 17. | kaaluma noorteorganisatsioonide tunnustamist ettevõtja mõtteviisi ja oskusteni viiva mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise peamiste pakkujatena. Seoses sellega võiksid liikmesriigid kaaluda noorteorganisatsioonide suuremat toetamist, pakkudes neile juhendamist, nõustamist ja kvaliteetset koolitust; |
| --- | --- |

17.

kaaluma noorteorganisatsioonide tunnustamist ettevõtja mõtteviisi ja oskusteni viiva mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise peamiste pakkujatena. Seoses sellega võiksid liikmesriigid kaaluda noorteorganisatsioonide suuremat toetamist, pakkudes neile juhendamist, nõustamist ja kvaliteetset koolitust;

| 18. | edendama ja toetama alustavaid ettevõtteid ja sotsiaalseid ettevõtteid, et need saaksid ületada arvestatavad takistused juurdepääsul rahastamisele ning tugiteenuste ja nõustamise võimalustele (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa kasutamise kaudu, kui see on kooskõlas partnerluslepingutega); |
| --- | --- |

18.

edendama ja toetama alustavaid ettevõtteid ja sotsiaalseid ettevõtteid, et need saaksid ületada arvestatavad takistused juurdepääsul rahastamisele ning tugiteenuste ja nõustamise võimalustele (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa kasutamise kaudu, kui see on kooskõlas partnerluslepingutega);

| 19. | pakkuma, kui see on asjakohane, toetust võimalike takistuste vähendamisele vastavalt sotsiaalse ja keskkonnamõju tasemele; |
| --- | --- |

19.

pakkuma, kui see on asjakohane, toetust võimalike takistuste vähendamisele vastavalt sotsiaalse ja keskkonnamõju tasemele;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA ASJAKOHASEL VIISIL SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES:

| 20. | suurendama sotsiaalse ettevõtluse nähtavust ja arendama välja vahendeid sellest valdkonnast parema arusaamise omandamiseks. Seoses sellega suurendama ettevõtete eri vormide, nagu sotsiaalsete ettevõtete (sealhulgas ühistute), kultuuri- ja loomeettevõtete jne alast teadlikkust ning neid vorme edendama; |
| --- | --- |

20.

suurendama sotsiaalse ettevõtluse nähtavust ja arendama välja vahendeid sellest valdkonnast parema arusaamise omandamiseks. Seoses sellega suurendama ettevõtete eri vormide, nagu sotsiaalsete ettevõtete (sealhulgas ühistute), kultuuri- ja loomeettevõtete jne alast teadlikkust ning neid vorme edendama;

| 21. | lihtsustama praktikakohtade kasutamist ja vahetusi, kogemuste jagamist ja muid ettevõtjavaimu ja -oskusi parandavaid õppetegevusi (nt noorte vahetu kaasamine ettevõtlusesse kogemuste omandamiseks, töökohapõhine väljaõpe, võrgustikud, erioskuste edendamine) ja toetama jõupingutusi, mille eesmärk on määrata kindlaks nende abil omandatud õpitulemused. Edendama selliste vahendite väljaarendamist, mis võimaldaksid noortel hinnata ja näidata oma ettevõtlusalaseid oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

21.

lihtsustama praktikakohtade kasutamist ja vahetusi, kogemuste jagamist ja muid ettevõtjavaimu ja -oskusi parandavaid õppetegevusi (nt noorte vahetu kaasamine ettevõtlusesse kogemuste omandamiseks, töökohapõhine väljaõpe, võrgustikud, erioskuste edendamine) ja toetama jõupingutusi, mille eesmärk on määrata kindlaks nende abil omandatud õpitulemused. Edendama selliste vahendite väljaarendamist, mis võimaldaksid noortel hinnata ja näidata oma ettevõtlusalaseid oskusi ja pädevusi;

| 22. | julgustama väikeettevõtjaid ja noori ettevõtjaid tegema uuendusi ja kasutama täielikult ära ELi siseturu võimalusi, toetades nende rahvusvahelistumist ja osalemist piiriüleses teadmiste teadmussiirdes ja koostöös. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks edendada noorte sotsiaalsete ettevõtjate ja potentsiaalsete partnerite võrgustikke; |
| --- | --- |

22.

julgustama väikeettevõtjaid ja noori ettevõtjaid tegema uuendusi ja kasutama täielikult ära ELi siseturu võimalusi, toetades nende rahvusvahelistumist ja osalemist piiriüleses teadmiste teadmussiirdes ja koostöös. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks edendada noorte sotsiaalsete ettevõtjate ja potentsiaalsete partnerite võrgustikke;

| 23. | julgustama eri liikmesriikidest pärit noorte ettevõtjate vahelist äriideede vahetust ja koostööd. Tõhustama vastastikust põlvkondadevahelist solidaarsust kogenud ettevõtjate ja noorte edasipürgivate ettevõtjate vahelise teadmiste vahetamise kaudu. Edendama ettevõtluse alaseid nõustamisprogramme riiklikul ja Euroopa tasemel; |
| --- | --- |

23.

julgustama eri liikmesriikidest pärit noorte ettevõtjate vahelist äriideede vahetust ja koostööd. Tõhustama vastastikust põlvkondadevahelist solidaarsust kogenud ettevõtjate ja noorte edasipürgivate ettevõtjate vahelise teadmiste vahetamise kaudu. Edendama ettevõtluse alaseid nõustamisprogramme riiklikul ja Euroopa tasemel;

| 24. | tõhustama sektoriülest koostööd ja tagama juurdepääsu teabele ja tugiteenustele, et luua noortele ettevõtjatele soodsad tingimused ja vähendada nende halduskoormust; |
| --- | --- |

24.

tõhustama sektoriülest koostööd ja tagama juurdepääsu teabele ja tugiteenustele, et luua noortele ettevõtjatele soodsad tingimused ja vähendada nende halduskoormust;

| 25. | edendama kõigi asjakohaste sidusrühmade juurdepääsu ning julgustama kasutama selliseid Euroopa programme nagu Erasmus+, „Erasmus noortele ettevõtjatele” programmi COSME raamistikus, Euroopa Sotsiaalfond ning muud sotsiaalsetele ettevõtjatele ja mikrofinantseerimisele suunatud finantsprogrammid Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames, et parandada noorte ettevõtlusalaseid oskusi, edendada, kui see on asjakohane, noortele ettevõtjatele mõeldud eritugiteenuseid ja parandada noortega töötavate inimeste suutlikkust aidata noortel oma potentsiaali täielikult kasutada; |
| --- | --- |

25.

edendama kõigi asjakohaste sidusrühmade juurdepääsu ning julgustama kasutama selliseid Euroopa programme nagu Erasmus+, „Erasmus noortele ettevõtjatele” programmi COSME raamistikus, Euroopa Sotsiaalfond ning muud sotsiaalsetele ettevõtjatele ja mikrofinantseerimisele suunatud finantsprogrammid Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames, et parandada noorte ettevõtlusalaseid oskusi, edendada, kui see on asjakohane, noortele ettevõtjatele mõeldud eritugiteenuseid ja parandada noortega töötavate inimeste suutlikkust aidata noortel oma potentsiaali täielikult kasutada;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 26. | tõstma noorte ettevõtluse alast teadlikkust, kasutades selleks ka Euroopa Noorteportaali, ja tutvustama noorte ettevõtluse alaseid häid tavasid (võimalust mööda Euroopa VKEde nädala raames); |
| --- | --- |

26.

tõstma noorte ettevõtluse alast teadlikkust, kasutades selleks ka Euroopa Noorteportaali, ja tutvustama noorte ettevõtluse alaseid häid tavasid (võimalust mööda Euroopa VKEde nädala raames);

| 27. | käivitama teadusuuringu või uuringu ja suurendama noorte ettevõtluse alaseid teadmisi, keskendudes noortele ettevõtjatele, sotsiaalsele ettevõtlusele ja rohelistele töökohtadele ning sellega seotud noorsootöö rollile; |
| --- | --- |

27.

käivitama teadusuuringu või uuringu ja suurendama noorte ettevõtluse alaseid teadmisi, keskendudes noortele ettevõtjatele, sotsiaalsele ettevõtlusele ja rohelistele töökohtadele ning sellega seotud noorsootöö rollile;

| 28. | tugevdama noorte ettevõtjate aktiivset koostööd asjakohaste äri- ja sotsiaalpartneritega ning muude sidusrühmadega, sealhulgas programmide Erasmus + ja „Erasmus noortele ettevõtjatele” kaudu. |
| --- | --- |

28.

tugevdama noorte ettevõtjate aktiivset koostööd asjakohaste äri- ja sotsiaalpartneritega ning muude sidusrühmadega, sealhulgas programmide Erasmus + ja „Erasmus noortele ettevõtjatele” kaudu.

---

(1)  Rohkem kui 99 % kõigist Euroopa ettevõtjatest on tegelikult VKEd. Nende loodud on kolmest erasektori töökohast kaks ja nad annavad rohkem kui poole ELis ettevõtete poolt loodud kogulisandväärtusest (Euroopa Komisjon – ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat).

(2)  Sotsiaalmajandus on ELis tööandjaks rohkem kui 14,51 miljonile inimesele, moodustades kogu tööhõivest 6,5 %. See hõlmab spetsiaalse juriidilise staatusega asutusi (ühistud, sihtasutused, assotsiatsioonid, vastastikused ühingud) ning tavalise osaühingu või aktsiaseltsi vormis tegutsevaid sotsiaalseid ettevõtteid (Sotsiaalettevõtluse algatus – SEK (2011)1278 lõplik).

(3)  Kultuuri- ja loomesektor annab 4,5 % Euroopa SKP-st ja on tööandja ligi 8 miljonile töötajale (Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks COM(2012) 537 final).

(4)  Sotsiaalne ettevõte on sotsiaalmajanduses osaleja, kelle põhieesmärk on pigem sotsiaalse mõju avaldamine kui omanikele või aktsionäridele kasumi teenimine. Sotsiaalne ettevõte pakub turule kaupu ja teenuseid uuenduslikul viisil tegutseva ettevõtjana ja kasutab oma kasumit eelkõige sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Seda juhitakse avatud ja vastutustundlikul viisil ning eelkõige kaasab see oma äritegevuse kaudu mõjutatavaid töötajaid, tarbijaid ja sidusrühmi (Sotsiaalettevõtluse algatus – SEC (2011)1278 lõplik).

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/22

---

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, tõhusa õpetajahariduse (1) kohta

2014/C 183/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE KÜSIMUSE POLIITILIST TAUSTA, MIS ON ESITATUD KÄESOLEVATE JÄRELDUSTE LISAS,

LEIAB, ET:

| 1. | kvaliteetne õpetamine on üldiselt tunnustatud kui üks võtmetegureid, et jõuda edukate õpitulemusteni, milleks omandatakse teadmisi, oskusi, hoiakuid ja väärtushinnanguid, mida õppijatel on vaja oma võimete täielikuks ärakasutamiseks nii üksikisikutena kui ka aktiivsete ühiskonnaliikmete ja töötajatena; |
| --- | --- |

1.

kvaliteetne õpetamine on üldiselt tunnustatud kui üks võtmetegureid, et jõuda edukate õpitulemusteni, milleks omandatakse teadmisi, oskusi, hoiakuid ja väärtushinnanguid, mida õppijatel on vaja oma võimete täielikuks ärakasutamiseks nii üksikisikutena kui ka aktiivsete ühiskonnaliikmete ja töötajatena;

| 2. | kiiresti muutuvas maailmas muutuvad ka õpetajate roll ning õpetajatele pandud lootused, sest õpetajad seisavad silmitsi uute väljakutsetega – uued nõutavad oskused, kiire tehnoloogiline areng, suurenev sotsiaalne ja kultuuriline mitmekesisus ning vajadus tulla üha enam vastu nõudmistele, mis on seotud individuaalse õppe ja erivajadustega; |
| --- | --- |

2.

kiiresti muutuvas maailmas muutuvad ka õpetajate roll ning õpetajatele pandud lootused, sest õpetajad seisavad silmitsi uute väljakutsetega – uued nõutavad oskused, kiire tehnoloogiline areng, suurenev sotsiaalne ja kultuuriline mitmekesisus ning vajadus tulla üha enam vastu nõudmistele, mis on seotud individuaalse õppe ja erivajadustega;

| 3. | õpetajate koolitajatel on otsustav tähtsus õpetajate kvaliteedi hoidmisel ja tõstmisel. Kvaliteetse õpetajate esmaõppe, karjääri algul toetamise („sisseelamise”) ja pideva kutsealase arengu eest hoolitsemine aitab olulisel määral tagada seda, et sobivatel kandidaatidel tekib huvi sellesse ametisse asuda ning et õpetajad omandavad ja säilitavad sellised asjakohased pädevused, mida läheb tarvis tõhusaks tööks tänapäeva koolis; |
| --- | --- |

3.

õpetajate koolitajatel on otsustav tähtsus õpetajate kvaliteedi hoidmisel ja tõstmisel. Kvaliteetse õpetajate esmaõppe, karjääri algul toetamise („sisseelamise”) ja pideva kutsealase arengu eest hoolitsemine aitab olulisel määral tagada seda, et sobivatel kandidaatidel tekib huvi sellesse ametisse asuda ning et õpetajad omandavad ja säilitavad sellised asjakohased pädevused, mida läheb tarvis tõhusaks tööks tänapäeva koolis;

| 4. | õpetajahariduse programmide ja töölevõtmisprotsesside parandamine eeldab, et määratakse kindlaks õpetaja karjääri erinevates etappides nõutavad kutsealased pädevused. Kutsealaste pädevuste raamistikke saab kasutada kvaliteedistandardite tõstmiseks, määrates kindlaks teadmised, oskused ja hoiakud, mis õpetajatel muu hulgas ka kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas peavad olema omandatud või tuleb omandada. Sarnast kasu võivad sedalaadi raamistikud tuua ka õpetajate koolitajatele, kes valmistavad õpetajaid ette ülesanneteks, mida neil tuleb täita; |
| --- | --- |

4.

õpetajahariduse programmide ja töölevõtmisprotsesside parandamine eeldab, et määratakse kindlaks õpetaja karjääri erinevates etappides nõutavad kutsealased pädevused. Kutsealaste pädevuste raamistikke saab kasutada kvaliteedistandardite tõstmiseks, määrates kindlaks teadmised, oskused ja hoiakud, mis õpetajatel muu hulgas ka kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas peavad olema omandatud või tuleb omandada. Sarnast kasu võivad sedalaadi raamistikud tuua ka õpetajate koolitajatele, kes valmistavad õpetajaid ette ülesanneteks, mida neil tuleb täita;

TUNNISTAB, ET:

| 1. | ei ole harvaesinev nähtus, et äsja tööd alustanud õpetajad loobuvad oma ametist liiga kiiresti, ning see võib tuua olulist kahju asjasse puutuvatele inimestele ja süsteemidele tervikuna. Olukorda võivad parandada õpetajaid kohe algusest peale piisavalt ette valmistavad õpetajate esmaõppe programmid, samuti sisseelamismeetmed, juhendamine ning suurema tähelepanu pööramine õpetajate isiklikule ja kutsealasele heaolule; |
| --- | --- |

1.

ei ole harvaesinev nähtus, et äsja tööd alustanud õpetajad loobuvad oma ametist liiga kiiresti, ning see võib tuua olulist kahju asjasse puutuvatele inimestele ja süsteemidele tervikuna. Olukorda võivad parandada õpetajaid kohe algusest peale piisavalt ette valmistavad õpetajate esmaõppe programmid, samuti sisseelamismeetmed, juhendamine ning suurema tähelepanu pööramine õpetajate isiklikule ja kutsealasele heaolule;

| 2. | õpetajaharidust peaks vaatlema lahutamatu osana laiemast poliitilisest eesmärgist muuta õpetajaamet köitvamaks ja tõsta õpetajatöö kvaliteeti. Selleks on vajalikud asjakohased töötajate valimise, töölevõtmise ja tööl hoidmise meetmed, tõhus õpetajate esmaõpe, õpetajate toetamine karjääri algul, kogu karjääri vältel toimuv kutsealane õpe ja areng, pedagoogikaalane tagasiside ning õpetajatele loodud stiimulid; |
| --- | --- |

2.

õpetajaharidust peaks vaatlema lahutamatu osana laiemast poliitilisest eesmärgist muuta õpetajaamet köitvamaks ja tõsta õpetajatöö kvaliteeti. Selleks on vajalikud asjakohased töötajate valimise, töölevõtmise ja tööl hoidmise meetmed, tõhus õpetajate esmaõpe, õpetajate toetamine karjääri algul, kogu karjääri vältel toimuv kutsealane õpe ja areng, pedagoogikaalane tagasiside ning õpetajatele loodud stiimulid;

| 3. | õpetajahariduse programmid, mis on mõeldud kas tulevastele õpetajatele, kes ei ole oma karjääri veel alustanud, või ametisolevatele õpetajatele pideva kutsealase arengu raames, peaksid olema piisavalt paindlikud, et vastata õpetamises ja õppimises toimuvatele muutustele. Need peaksid tuginema õpetaja isiklikule kogemusele ning soodustama koostööpõhist ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, pannes haridusasutused ja õpetajad nägema koostööd asjaomaste sidusrühmadega, näiteks kolleegide, lapsevanemate ja tööandjatega, osana oma ülesandest; |
| --- | --- |

3.

õpetajahariduse programmid, mis on mõeldud kas tulevastele õpetajatele, kes ei ole oma karjääri veel alustanud, või ametisolevatele õpetajatele pideva kutsealase arengu raames, peaksid olema piisavalt paindlikud, et vastata õpetamises ja õppimises toimuvatele muutustele. Need peaksid tuginema õpetaja isiklikule kogemusele ning soodustama koostööpõhist ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, pannes haridusasutused ja õpetajad nägema koostööd asjaomaste sidusrühmadega, näiteks kolleegide, lapsevanemate ja tööandjatega, osana oma ülesandest;

| 4. | digiõppevahendite ja avatud õppematerjalide kiire levik toob õpetaja jaoks kaasa ka vajaduse neid piisavalt tundma õppida, selleks et omandada asjakohased digitaaloskused ning rakendada neid õppetöös tõhusalt ja asjakohaselt. Nimetatud uued vahendid võivad samuti olla abiks kõigile võrdsete võimaluste tagamisel juurdepääsuks kvaliteetsele haridusele; |
| --- | --- |

4.

digiõppevahendite ja avatud õppematerjalide kiire levik toob õpetaja jaoks kaasa ka vajaduse neid piisavalt tundma õppida, selleks et omandada asjakohased digitaaloskused ning rakendada neid õppetöös tõhusalt ja asjakohaselt. Nimetatud uued vahendid võivad samuti olla abiks kõigile võrdsete võimaluste tagamisel juurdepääsuks kvaliteetsele haridusele;

NÕUSTUB, ET:

| 1. | õpetajate esmaõpe peaks tulevastele õpetajatele andma õpetamise kõrge kvaliteedi tagamiseks vajalikud põhipädevused, samuti süstima neisse motivatsiooni omandada ja ajakohastada pädevusi kogu oma karjääri vältel. Siin tuleks, arvestades täielikult iga konkreetse riigi oludega, hõlmata mitte ainult aineteadmised ja pedagoogilised pädevused, mida toetavad saadud praktilise õpetamiskogemuse perioodid, vaid soodustada samuti nii eneseanalüüsi kui ka koostööd, kohanemist multikultuursete klassidega ja liidrirolli võtmist; |
| --- | --- |

1.

õpetajate esmaõpe peaks tulevastele õpetajatele andma õpetamise kõrge kvaliteedi tagamiseks vajalikud põhipädevused, samuti süstima neisse motivatsiooni omandada ja ajakohastada pädevusi kogu oma karjääri vältel. Siin tuleks, arvestades täielikult iga konkreetse riigi oludega, hõlmata mitte ainult aineteadmised ja pedagoogilised pädevused, mida toetavad saadud praktilise õpetamiskogemuse perioodid, vaid soodustada samuti nii eneseanalüüsi kui ka koostööd, kohanemist multikultuursete klassidega ja liidrirolli võtmist;

| 2. | eriteemade hulgas, millele õpetajahariduse programmides tuleks rohkem rõhku asetada, on ka tõhusad meetodid, millega aidata õppijatel omandada selliseid valdkondadevahelisi pädevusi nagu digitaalne kirjaoskus, õppima õppimine, ettevõtlus ning loov ja kriitiline mõtlemine, ning oma keeleoskusi arendada. Peale selle tuleks pöörata tähelepanu tõhusatele moodustele erinevate õppijate rühmade, kaasa arvatud erivajadustega ja/või ebasoodsatest oludest pärit õppijate rühmade toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

eriteemade hulgas, millele õpetajahariduse programmides tuleks rohkem rõhku asetada, on ka tõhusad meetodid, millega aidata õppijatel omandada selliseid valdkondadevahelisi pädevusi nagu digitaalne kirjaoskus, õppima õppimine, ettevõtlus ning loov ja kriitiline mõtlemine, ning oma keeleoskusi arendada. Peale selle tuleks pöörata tähelepanu tõhusatele moodustele erinevate õppijate rühmade, kaasa arvatud erivajadustega ja/või ebasoodsatest oludest pärit õppijate rühmade toetamiseks;

| 3. | õpetajate esmaõppele tuleksid kasuks kvaliteedi tagamise süsteemid ning nende korrapärased läbivaatamised, rõhuasetusega nõuetekohaste õpitulemuste saavutamisele, praktilise kogemuse kvaliteedile ja piisavale kestusele ning õppesisu asjakohasuse tagamisele; |
| --- | --- |

3.

õpetajate esmaõppele tuleksid kasuks kvaliteedi tagamise süsteemid ning nende korrapärased läbivaatamised, rõhuasetusega nõuetekohaste õpitulemuste saavutamisele, praktilise kogemuse kvaliteedile ja piisavale kestusele ning õppesisu asjakohasuse tagamisele;

| 4. | võiks tugevdada õpetajate esmaõpet pakkuvate kõrgharidusasutuste positsiooni nii õpetajate kui ka õpetajate koolitajate keskusena ning uurimistöö tulemuste suunajana õpetajapädevuste arendamisse ja tõhusatesse õpetamis- ja õppimismeetoditesse; |
| --- | --- |

4.

võiks tugevdada õpetajate esmaõpet pakkuvate kõrgharidusasutuste positsiooni nii õpetajate kui ka õpetajate koolitajate keskusena ning uurimistöö tulemuste suunajana õpetajapädevuste arendamisse ja tõhusatesse õpetamis- ja õppimismeetoditesse;

| 5. | õpetajahariduse pakkujate ja haridusasutuste vaheline, aga ka tööturu esindajate ning kogukondadega toimuv dialoog ning omavahelised partnerlused võivad õpetajahariduse programmide kujundamisel ja loomisel pakkuda kasulikke teadmisi ja ideid. Nimetatud partnerluste abil saab edendada ka koordineeritumat lähenemisviisi kvalifikatsioonide, pädevusstandardite ja vastavate koolitusvõimaluste suhtes, eriti kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

õpetajahariduse pakkujate ja haridusasutuste vaheline, aga ka tööturu esindajate ning kogukondadega toimuv dialoog ning omavahelised partnerlused võivad õpetajahariduse programmide kujundamisel ja loomisel pakkuda kasulikke teadmisi ja ideid. Nimetatud partnerluste abil saab edendada ka koordineeritumat lähenemisviisi kvalifikatsioonide, pädevusstandardite ja vastavate koolitusvõimaluste suhtes, eriti kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas;

| 6. | nii õpetajate esmaõppes kui ka pidevas kutsealases arengus tuleks toetuda usaldusväärsetele pedagoogilistele teadusuuringutele ning rakendada täiskasvanuõppe meetodeid, mille aluseks on praktikakogukond, e-õpe ja vastastikune õppimine. Nende abil peaks saama kindlustada, et õpetajatel oleks võimalik regulaarselt ajakohastada oma aineteadmisi ning saada tõhusate ja innovatiivsete, sealhulgas uutel tehnoloogiatel põhinevate õpetamismeetodite alast tuge ja koolitust; |
| --- | --- |

6.

nii õpetajate esmaõppes kui ka pidevas kutsealases arengus tuleks toetuda usaldusväärsetele pedagoogilistele teadusuuringutele ning rakendada täiskasvanuõppe meetodeid, mille aluseks on praktikakogukond, e-õpe ja vastastikune õppimine. Nende abil peaks saama kindlustada, et õpetajatel oleks võimalik regulaarselt ajakohastada oma aineteadmisi ning saada tõhusate ja innovatiivsete, sealhulgas uutel tehnoloogiatel põhinevate õpetamismeetodite alast tuge ja koolitust;

VÕTTES ASJAKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET, INSTITUTSIONAALSET AUTONOOMIAT JA RIIGISISESEID OLUSID, KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | püüdma tagada, et õpetajate esmaõppe programmid annaksid tulevastele õpetajatele võimaluse omandada kõik õpetamiseks vajalikud pädevused, mida õpetajad vajavad karjääri edukaks alustamiseks; |
| --- | --- |

1.

püüdma tagada, et õpetajate esmaõppe programmid annaksid tulevastele õpetajatele võimaluse omandada kõik õpetamiseks vajalikud pädevused, mida õpetajad vajavad karjääri edukaks alustamiseks;

| 2. | edendama õpetajatele suunatud kutsealaseid pädevusi käsitlevate terviklike raamistike väljaarendamist, (2) mis määratleksid õpetajalt tema karjääri erinevates etappides või erinevates õppetööga seotud olukordades nõutavad vajalikud pädevused ja omadused. Muutuvatele vajadustele vastamiseks peaksid need pädevusraamistikud olema piisavalt paindlikud ning neid tuleks arutada asjakohaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

2.

edendama õpetajatele suunatud kutsealaseid pädevusi käsitlevate terviklike raamistike väljaarendamist, (2) mis määratleksid õpetajalt tema karjääri erinevates etappides või erinevates õppetööga seotud olukordades nõutavad vajalikud pädevused ja omadused. Muutuvatele vajadustele vastamiseks peaksid need pädevusraamistikud olema piisavalt paindlikud ning neid tuleks arutada asjakohaste sidusrühmadega;

| 3. | julgustama samalaadsete kutsealaste pädevusraamistike kehtestamist õpetajate koolitajate jaoks, sätestades nendelt nõutavad pädevused ning tugevdades koostööd ja vastastikuste praktikate vahetamist ning edendades selliseid valdkondi nagu uute õpetajate juhendamine töökohal; |
| --- | --- |

3.

julgustama samalaadsete kutsealaste pädevusraamistike kehtestamist õpetajate koolitajate jaoks, sätestades nendelt nõutavad pädevused ning tugevdades koostööd ja vastastikuste praktikate vahetamist ning edendades selliseid valdkondi nagu uute õpetajate juhendamine töökohal;

| 4. | otsima edasi võimalusi koostöö, partnerlussuhete ja võrgustike tõhustamiseks erinevate sidusrühmadega õpetajahariduse programmide kujundamisel; |
| --- | --- |

4.

otsima edasi võimalusi koostöö, partnerlussuhete ja võrgustike tõhustamiseks erinevate sidusrühmadega õpetajahariduse programmide kujundamisel;

| 5. | edendama uuendatud õpetajahariduse programmide ning kvaliteetsetele avatud õppematerjalidele parema juurdepääsu võimaldamise ja nende parema kasutamise kaudu tõhusat digitaalsete vahendite kasutamist õpetamisel ja õppimisel, tagades õpetajate koolitajatele ja õpetajatele endile piisavate digitaaloskuste omandamise ning oskuse aidata õppijaid digitaalsete vahendite nutikamal ja turvalisemal kasutamisel ja iseseisva õppe paremal korraldamisel; |
| --- | --- |

5.

edendama uuendatud õpetajahariduse programmide ning kvaliteetsetele avatud õppematerjalidele parema juurdepääsu võimaldamise ja nende parema kasutamise kaudu tõhusat digitaalsete vahendite kasutamist õpetamisel ja õppimisel, tagades õpetajate koolitajatele ja õpetajatele endile piisavate digitaaloskuste omandamise ning oskuse aidata õppijaid digitaalsete vahendite nutikamal ja turvalisemal kasutamisel ja iseseisva õppe paremal korraldamisel;

| 6. | kasutama ELi rahastamisvahendeid, nagu Erasmus+ programmi ja, kus see on asjakohane, Euroopa Sotsiaalfondi, et:






  i) | toetada liikmesriikide meetmeid, mille eesmärgiks on parandada õpetajate esmaõppe ja pideva kutsealase arengu kvaliteeti, ning |
| --- | --- | --- |

6.

kasutama ELi rahastamisvahendeid, nagu Erasmus+ programmi ja, kus see on asjakohane, Euroopa Sotsiaalfondi, et:

i)

toetada liikmesriikide meetmeid, mille eesmärgiks on parandada õpetajate esmaõppe ja pideva kutsealase arengu kvaliteeti, ning

| ii) | edendada tulevaste õpetajate, olemasoleva õpetajaskonna ja õpetajate koolitajate liikuvust ning soodustada strateegilisi partnerlusi, erinevate meetmete läbiproovimist ja õpetajahariduse teemalisi tulevikku suunatud projekte, eriti selleks, et võimaldada uute meetodite katsetamist ning rakendada pädevusraamistikke; |
| --- | --- |

ii)

edendada tulevaste õpetajate, olemasoleva õpetajaskonna ja õpetajate koolitajate liikuvust ning soodustada strateegilisi partnerlusi, erinevate meetmete läbiproovimist ja õpetajahariduse teemalisi tulevikku suunatud projekte, eriti selleks, et võimaldada uute meetodite katsetamist ning rakendada pädevusraamistikke;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | kasutama parimal viisil ja avatud koordinatsiooni meetodi alusel ära HK 2020 raamistikku, et tugevdada tõenduspõhist poliitikakujundust ning töötada välja ja levitada õnnestunud poliitikameetmeid, mis on suunatud järgmistele valdkondadele:






  — | tõhusad õpetajahariduse programmid, mis keskenduvad õpetajate esmaõppele ja koostööl põhineva õpetamise käsitlemisviisidele; |
| --- | --- | --- |

1.

kasutama parimal viisil ja avatud koordinatsiooni meetodi alusel ära HK 2020 raamistikku, et tugevdada tõenduspõhist poliitikakujundust ning töötada välja ja levitada õnnestunud poliitikameetmeid, mis on suunatud järgmistele valdkondadele:

—

tõhusad õpetajahariduse programmid, mis keskenduvad õpetajate esmaõppele ja koostööl põhineva õpetamise käsitlemisviisidele;

| — | kutseharidus- ja -koolitussüsteemis töötavate sisekoolitajate kutsealane arendamine, arvestades nende otsustavat tähtsust kvaliteetse praktika ja muu töökohal toimuva väljaõppe pakkumisel; |
| --- | --- |

—

kutseharidus- ja -koolitussüsteemis töötavate sisekoolitajate kutsealane arendamine, arvestades nende otsustavat tähtsust kvaliteetse praktika ja muu töökohal toimuva väljaõppe pakkumisel;

| — | asjakohasemad õpetajahariduse õppekavad ning õpetajate ja koolitajate kutseoskuste parandamine vajaduse korral tihedama koostöö kaudu tööandjate, sealhulgas ettevõtetega; |
| --- | --- |

—

asjakohasemad õpetajahariduse õppekavad ning õpetajate ja koolitajate kutseoskuste parandamine vajaduse korral tihedama koostöö kaudu tööandjate, sealhulgas ettevõtetega;

| 2. | kasutama vastavate uuringute ja uurimuste, nagu näiteks TALISe (3) tulemusi, et analüüsida õpetajate ja koolijuhtide õpetajahariduse alaste vaadete ja seisukohtade rakendusvõimalusi poliitikas; |
| --- | --- |

2.

kasutama vastavate uuringute ja uurimuste, nagu näiteks TALISe (3) tulemusi, et analüüsida õpetajate ja koolijuhtide õpetajahariduse alaste vaadete ja seisukohtade rakendusvõimalusi poliitikas;

| 3. | määrama teadusuuringute abil kindlaks näited kõige tõhusamatest meetoditest ja tavadest, mille abil saavad õpetajad aidata õppijatel tänapäevases mitmeplaanilises õpikeskkonnas tõhusalt õppida; |
| --- | --- |

3.

määrama teadusuuringute abil kindlaks näited kõige tõhusamatest meetoditest ja tavadest, mille abil saavad õpetajad aidata õppijatel tänapäevases mitmeplaanilises õpikeskkonnas tõhusalt õppida;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | looma õpetajate, eriti tulevaste ja hiljuti tööleasunud õpetajate kogukondi, kasutades olemasolevaid Euroopa platvorme nagu e-mestimise platvorm, eesmärgiga arendada edasi spetsialistidevahelist õpetamismeetodite alast koostööd kogu ELis; |
| --- | --- |

1.

looma õpetajate, eriti tulevaste ja hiljuti tööleasunud õpetajate kogukondi, kasutades olemasolevaid Euroopa platvorme nagu e-mestimise platvorm, eesmärgiga arendada edasi spetsialistidevahelist õpetamismeetodite alast koostööd kogu ELis;

| 2. | toetama koostööd partnerite, võrgustike ja organisatsioonidega, kellel on pakkuda tõhusate õpetajahariduse ja eriti esmaõppe programmide väljatöötamise kogemusi ning sellealast oskusteavet. |
| --- | --- |

2.

toetama koostööd partnerite, võrgustike ja organisatsioonidega, kellel on pakkuda tõhusate õpetajahariduse ja eriti esmaõppe programmide väljatöötamise kogemusi ning sellealast oskusteavet.

---

(1)  Mõiste „õpetaja” hõlmab käesolevas tekstis nii kooliõpetajaid, kutseharidus- ja -koolitussüsteemis töötavaid õpetajaid ja koolitajaid kui ka täiskasvanute koolitajaid.

Mõistet „õpetajate koolitaja” kasutatakse, et kirjeldada kõiki neid, kes aitavad aktiivselt kaasa õpetajaks õppijate ja õpetajate formaalhariduse omandamisele kas õpetajate esmaõppe või pideva kutsealase arengu käigus.

(2)  Toetudes õpetajate kutsealase arengu (endise) funktsionaalse töörühma 2013. aasta juuli aruandele („Kuidas toetada õpetajapädevuste arendamist, et saavutada paremaid õpitulemusi”).

(3)  OECD rahvusvaheline õpetamise ja õppimise uuring.

---

LISA

Poliitiline taust

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 165 ja 166. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 165 ja 166.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (1). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (1).

| 3. | Nõukogu ja nõukogus 15. novembril 2007 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (2). |
| --- | --- |

3.

Nõukogu ja nõukogus 15. novembril 2007 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (2).

| 4. | Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal kuni aastani 2020 („ET 2020”). |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal kuni aastani 2020 („ET 2020”).

| 5. | Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta (3). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldused õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta (3).

| 6. | 7. detsembril 2010. aastal vastu võetud Brugge kommünikee ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (4). |
| --- | --- |

6.

7. detsembril 2010. aastal vastu võetud Brugge kommünikee ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (4).

| 7. | Nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (5). |
| --- | --- |

7.

Nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (5).

| 8. | Nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldused hariduse ja koolituse rolli kohta strateegias „Euroopa 2020” – hariduse ja koolituse panus majanduse elavdamisse, majanduskasvu ja töökohtade loomisesse (6). |
| --- | --- |

8.

Nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldused hariduse ja koolituse rolli kohta strateegias „Euroopa 2020” – hariduse ja koolituse panus majanduse elavdamisse, majanduskasvu ja töökohtade loomisesse (6).

| 9. | Nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (7). |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (7).

| 10. | Nõukogu 25. novembri 2013. aasta järeldused tõhusa juhtimise kohta hariduses (8). |
| --- | --- |

10.

Nõukogu 25. novembri 2013. aasta järeldused tõhusa juhtimise kohta hariduses (8).

| 11. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (9). |
| --- | --- |

11.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (9).

| 12. | Nõukogu 24. veebruari 2014. aasta järeldused, mis käsitlevad tõhusat ja innovaatilist haridust ja koolitust oskustesse investeerimise eesmärgil – Euroopa poolaasta (2014) toetamine (10). |
| --- | --- |

12.

Nõukogu 24. veebruari 2014. aasta järeldused, mis käsitlevad tõhusat ja innovaatilist haridust ja koolitust oskustesse investeerimise eesmärgil – Euroopa poolaasta (2014) toetamine (10).

Muu taust

| 1. | Komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatis „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel”. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatis „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel”.

| 2. | Eurydice 2013. aasta aruanne pealkirjaga „Põhiandmed Euroopa õpetajate ja koolijuhtide kohta” („Key Data on Teachers and School Leaders in Europe”). |
| --- | --- |

2.

Eurydice 2013. aasta aruanne pealkirjaga „Põhiandmed Euroopa õpetajate ja koolijuhtide kohta” („Key Data on Teachers and School Leaders in Europe”).

---

(1)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(2)  ELT C 300, 12.12.2007, lk 6.

(3)  ELT C 302, 12.12.2009, lk 6.

(4)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 5.

(5)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(6)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 5.

(7)  ELT C 64, 5.3.2013, lk 5.

(8)  ELT C 30, 1.2.2014, lk 2.

(9)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(10)  ELT C 62, 4.3.2014, lk 4.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/26

---

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, mitmekeelsuse ja keeleoskuse arendamise kohta

2014/C 183/06

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166;

| — | Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles kutsuti üles võtma meetmeid põhioskuste parandamiseks, eelkõige õpetades vähemalt kahte võõrkeelt alates väga varasest east, ning kehtestama keeleoskuse näitaja (1); |
| --- | --- |

—

Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles kutsuti üles võtma meetmeid põhioskuste parandamiseks, eelkõige õpetades vähemalt kahte võõrkeelt alates väga varasest east, ning kehtestama keeleoskuse näitaja (1);

| — | nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi, millega määrati kindlaks põhimõtted Euroopa keeleoskuse näitaja väljaarendamiseks (2); |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi, millega määrati kindlaks põhimõtted Euroopa keeleoskuse näitaja väljaarendamiseks (2);

| — | nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („HK 2020”), milles rõhutatakse keeleoskuse tugevdamise tähtsust (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („HK 2020”), milles rõhutatakse keeleoskuse tugevdamise tähtsust (3);

| — | nõukogu 28.–29. novembri 2011. aasta järeldusi, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks, ja milles rõhutatakse hea võõrkeelteoskuse tähtsust võtmepädevusena tänapäeva maailmas ja tööturul toime tulemiseks (4); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28.–29. novembri 2011. aasta järeldusi, mis käsitlevad keeleoskust liikuvuse edendamiseks, ja milles rõhutatakse hea võõrkeelteoskuse tähtsust võtmepädevusena tänapäeva maailmas ja tööturul toime tulemiseks (4);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse programm „Erasmus+” ja mille eesmärk on parandada keelte õpetamist ja õppimist (5). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse programm „Erasmus+” ja mille eesmärk on parandada keelte õpetamist ja õppimist (5).

NING EELKÕIGE:

| — | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi mitmekeelsuse kohta, milles kutsutakse liikmesriike üles töötama koos, et tõhustada Euroopa koostööd mitmekeelsuse vallas ja võtma asjakohaseid meetmeid keelte tõhusa õpetamise parandamiseks (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi mitmekeelsuse kohta, milles kutsutakse liikmesriike üles töötama koos, et tõhustada Euroopa koostööd mitmekeelsuse vallas ja võtma asjakohaseid meetmeid keelte tõhusa õpetamise parandamiseks (6);

| — | nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta, milles kutsuti liikmesriike üles edendama mitmekeelsust, et toetada majanduse konkurentsivõimet, inimeste liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet ning tugevdada kultuuridevahelist dialoogi (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooni mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta, milles kutsuti liikmesriike üles edendama mitmekeelsust, et toetada majanduse konkurentsivõimet, inimeste liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet ning tugevdada kultuuridevahelist dialoogi (7);

ARVESTADES, ET:

| 1. | keeleline mitmekesisus on Euroopa kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi põhikomponent, ning oskus suhelda muus keeles kui oma emakeeles on tunnistatud üheks peamiseks pädevuseks, mida kodanikud peaksid püüdma omandada (8); |
| --- | --- |

1.

keeleline mitmekesisus on Euroopa kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi põhikomponent, ning oskus suhelda muus keeles kui oma emakeeles on tunnistatud üheks peamiseks pädevuseks, mida kodanikud peaksid püüdma omandada (8);

| 2. | ELi keelemaastik on keerukas ja kirev, ning kuna keelte õppimist ja õpetamist mõjutavad riigisisesed tegurid, on liikmesriikides keelte õppimist ja õpetamist käsitlevad õigusaktid ja tavad väga erinevad; |
| --- | --- |

2.

ELi keelemaastik on keerukas ja kirev, ning kuna keelte õppimist ja õpetamist mõjutavad riigisisesed tegurid, on liikmesriikides keelte õppimist ja õpetamist käsitlevad õigusaktid ja tavad väga erinevad;

| 3. | keeleoskus annab panuse Euroopa kodanike, eriti noorte liikuvusse, tööalasesse konkurentsivõimesse ja isiklikku arengusse, mis on kooskõlas majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; |
| --- | --- |

3.

keeleoskus annab panuse Euroopa kodanike, eriti noorte liikuvusse, tööalasesse konkurentsivõimesse ja isiklikku arengusse, mis on kooskõlas majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega;

| 4. | paljude Euroopa noorte keeleoskuse taset saaks parandada ning vaatamata olukorra mõningasele paranemisele viimastel kümnenditel on juurdepääs keeleõppele eri riikides endiselt väga erinev; |
| --- | --- |

4.

paljude Euroopa noorte keeleoskuse taset saaks parandada ning vaatamata olukorra mõningasele paranemisele viimastel kümnenditel on juurdepääs keeleõppele eri riikides endiselt väga erinev;

| 5. | kuna vanakreeka ja ladina keel on paljude nüüdiskeelte allikas, võib nende keelte õppimine keeleõpet hõlbustada ning aidata kaasa meie ühise pärandi jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

5.

kuna vanakreeka ja ladina keel on paljude nüüdiskeelte allikas, võib nende keelte õppimine keeleõpet hõlbustada ning aidata kaasa meie ühise pärandi jätkusuutlikkusele;

LEPIB KOKKU, ET:

| 1. | EL ja liikmesriigid peaksid hindama edusamme keeleoskuse arendamisel, kusjuures iga riik panustab kõnealustesse edusammudesse vastavalt oma siseriiklikule kontekstile ja oludele; |
| --- | --- |

1.

EL ja liikmesriigid peaksid hindama edusamme keeleoskuse arendamisel, kusjuures iga riik panustab kõnealustesse edusammudesse vastavalt oma siseriiklikule kontekstile ja oludele;

| 2. | keeleoskuse hindamine võiks aidata kaasa mitmekeelsuse edendamisele ning keelte tõhusale õpetamisele ja õppimisele koolides; |
| --- | --- |

2.

keeleoskuse hindamine võiks aidata kaasa mitmekeelsuse edendamisele ning keelte tõhusale õpetamisele ja õppimisele koolides;

| 3. | selline hindamine tuleks läbi viia käesolevas lisas toodud alusel ning peaks hõlmama kõiki nelja keeleoskuse näitajat: lugemist, kirjutamist, kuulamist ja kõnelemist; |
| --- | --- |

3.

selline hindamine tuleks läbi viia käesolevas lisas toodud alusel ning peaks hõlmama kõiki nelja keeleoskuse näitajat: lugemist, kirjutamist, kuulamist ja kõnelemist;

| 4. | Hindamine võiks:






  i) | olla korraldatud ELi tasandil; |
| --- | --- | --- |

4.

Hindamine võiks:

i)

olla korraldatud ELi tasandil;

| ii) | selles tuleks võtta kättesaadavuse korral ning kooskõlas siseriiklike oludega arvesse siseriiklikke andmeid; |
| --- | --- |

ii)

selles tuleks võtta kättesaadavuse korral ning kooskõlas siseriiklike oludega arvesse siseriiklikke andmeid;

| iii) | olla korraldatud liikmesriikide ekspertidest koosneva rühma toetusel ning koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga, pidades silmas maksimaalse võrreldavuse tagamist; |
| --- | --- |

iii)

olla korraldatud liikmesriikide ekspertidest koosneva rühma toetusel ning koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga, pidades silmas maksimaalse võrreldavuse tagamist;

| iv) | olla rahastatud programmist „Erasmus+” kooskõlas määruse (EL) nr 1288/2013 (9) asjakohaste sätetega ning selle suhtes kohaldataks iga-aastast eelarvemenetlust; |
| --- | --- |

iv)

olla rahastatud programmist „Erasmus+” kooskõlas määruse (EL) nr 1288/2013 (9) asjakohaste sätetega ning selle suhtes kohaldataks iga-aastast eelarvemenetlust;

| v) | hindamine peaks nõudma minimaalseid ressursse koolidelt ja minimaalset aruandlusalast jõupingutust liikmesriikidelt; |
| --- | --- |

v)

hindamine peaks nõudma minimaalseid ressursse koolidelt ja minimaalset aruandlusalast jõupingutust liikmesriikidelt;

VÕTTES ASJAKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA KOHALIKKE OLUSID, KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | võtma vastu ja täiustama meetmeid, mis on suunatud mitmekeelsuse edendamisele ning keelte õppimise ja õpetamise tõhustamisele, sealhulgas lisaks õpetamisel kasutatavale keelele vähemalt kahe keele õpetamise kaudu varasest vanusest alates ning keeleoskuse arendamisel uuenduslike lähenemisviiside potentsiaali uurimise kaudu; |
| --- | --- |

1.

võtma vastu ja täiustama meetmeid, mis on suunatud mitmekeelsuse edendamisele ning keelte õppimise ja õpetamise tõhustamisele, sealhulgas lisaks õpetamisel kasutatavale keelele vähemalt kahe keele õpetamise kaudu varasest vanusest alates ning keeleoskuse arendamisel uuenduslike lähenemisviiside potentsiaali uurimise kaudu;

| 2. | tegema jõupingutusi asjakohaste meetodite väljatöötamiseks, millega hinnata keeleoskust kooskõlas käesoleva dokumendi lisaga; |
| --- | --- |

2.

tegema jõupingutusi asjakohaste meetodite väljatöötamiseks, millega hinnata keeleoskust kooskõlas käesoleva dokumendi lisaga;

| 3. | töötama välja meetmeid selleks, et toetada sisserändaja taustaga lastel ja täiskasvanutel vastuvõtva riigi keel(t)e õppimist; |
| --- | --- |

3.

töötama välja meetmeid selleks, et toetada sisserändaja taustaga lastel ja täiskasvanutel vastuvõtva riigi keel(t)e õppimist;

| 4. | kasutama ära programmi „Erasmus+” ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide potentsiaali; |
| --- | --- |

4.

kasutama ära programmi „Erasmus+” ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide potentsiaali;

| 5. | kasutama senisest enam ära läbipaistvuse tagamise Euroopa tasandi vahendeid ja algatusi, mis on mõeldud keeleõppe toetamiseks ja edendamiseks, nagu Euroopa keeleõppe raamdokument, Europass, Euroopa keeleportfell ja Euroopa keelemärk. |
| --- | --- |

5.

kasutama senisest enam ära läbipaistvuse tagamise Euroopa tasandi vahendeid ja algatusi, mis on mõeldud keeleõppe toetamiseks ja edendamiseks, nagu Euroopa keeleõppe raamdokument, Europass, Euroopa keeleportfell ja Euroopa keelemärk.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES KOMISJONI TOEL:

| 1. | vahetama avatud koordinatsiooni meetodil oma kogemusi ja parimaid tavasid, et parandada keelte õppimise ja õpetamise tõhusust ning kvaliteeti; |
| --- | --- |

1.

vahetama avatud koordinatsiooni meetodil oma kogemusi ja parimaid tavasid, et parandada keelte õppimise ja õpetamise tõhusust ning kvaliteeti;

| 2. | tunnistama rolli, mida mitteformaalne ja informaalne õpe võivad keeleõppes mängida, uurides sel viisil saadud keeleoskuse tunnustamise ja valideerimise võimalusi, kooskõlas nõukogu 2012. aasta soovitusega mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (10); |
| --- | --- |

2.

tunnistama rolli, mida mitteformaalne ja informaalne õpe võivad keeleõppes mängida, uurides sel viisil saadud keeleoskuse tunnustamise ja valideerimise võimalusi, kooskõlas nõukogu 2012. aasta soovitusega mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (10);

| 3. | uurima võimalusi, kuidas muuta keeleõpet atraktiivsemaks ning tagada õppurite suuremat pühendumust, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ja avatud õppematerjalide kasutamise kaudu, eesmärgiga vähendada selliste õppijate arvu, kes jätavad keeleõppe pooleli enne piisava keeleoskuse tasemeni jõudmist; |
| --- | --- |

3.

uurima võimalusi, kuidas muuta keeleõpet atraktiivsemaks ning tagada õppurite suuremat pühendumust, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ja avatud õppematerjalide kasutamise kaudu, eesmärgiga vähendada selliste õppijate arvu, kes jätavad keeleõppe pooleli enne piisava keeleoskuse tasemeni jõudmist;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | uurima liikmesriikides keeleoskuse hindamise teostatavust, kasutades sealhulgas kättesaadavuse korral siseriiklikke andmeid, toetudes liikmesriikide ekspertidest koosnevale töörühmale ning tehes koostööd näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga; |
| --- | --- |

1.

uurima liikmesriikides keeleoskuse hindamise teostatavust, kasutades sealhulgas kättesaadavuse korral siseriiklikke andmeid, toetudes liikmesriikide ekspertidest koosnevale töörühmale ning tehes koostööd näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga;

| 2. | uurima koos liikmesriikide ja Eurostatiga Euroopa statistikasüsteemi raamistikus ja võrreldavuse parandamist silmas pidades viise kuidas täiendada olemasolevaid ELi andmeid keskharidust omandavate kolmandat keelt õppivate õpilaste kohta (11), kooskõlas Barcelona eesmärgiga ja raamistikuga „HK 2020”. |
| --- | --- |

2.

uurima koos liikmesriikide ja Eurostatiga Euroopa statistikasüsteemi raamistikus ja võrreldavuse parandamist silmas pidades viise kuidas täiendada olemasolevaid ELi andmeid keskharidust omandavate kolmandat keelt õppivate õpilaste kohta (11), kooskõlas Barcelona eesmärgiga ja raamistikuga „HK 2020”.

| 3. | jätkama ja suurendama koostööd teiste selles valdkonnas aktiivselt tegutsevate organisatsioonidega, nagu näiteks Euroopa Nõukogu ja selle Euroopa Nüüdiskeelte Keskusega. |
| --- | --- |

3.

jätkama ja suurendama koostööd teiste selles valdkonnas aktiivselt tegutsevate organisatsioonidega, nagu näiteks Euroopa Nõukogu ja selle Euroopa Nüüdiskeelte Keskusega.

---

(1)  SN 100/1/02 REV 1, lk 19, punkti 44 teine taane.

(2)  ELT C 172, 25.7.2006, lk 1.

(3)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(4)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 27.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(6)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 14.

(7)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 1.

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT L 394, 30.12.2006, lk 10).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).

(10)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(11)  Kolmas keel võib olla mis tahes koolis õpetatav nüüdiskeel. Lisaks võivad liikmesriigid soovi korral esitada nende õpilaste protsendi, kelle kolmas keel on vanakreeka ja/või ladina keel. Muud võimalikud kogutavad andmed hõlmavad õpetatavate keelte arvu ja seda, kas need on kohustuslikud või valikulised.

---

LISA

Keeleoskuse hindamine

Keeleoskuse hindamine tugineb järgmisele:

Nende 15-aastaste, või kui see on siseriiklike olude tõttu asjakohane, 14- või 16-aastaste õpilaste (1) protsent, kes on jõudnud teises õpitud keeles iseseisva keelekasutaja tasemele (2).

Mõiste iseseisev keelekasutaja vastab vähemalt tasemele B1, nagu see on määratletud Euroopa keeleõppe raamdokumendis (3).

Andmeid võib koguda üleeuroopalise uuringu käigus, mis hindab haridussüsteemides saavutatud teis(t)e keel(t)e oskuse taset, ja mis on esitatud viisil, mis tagab maksimaalse võrreldavuse. Selle asemel võib kasutada siseriiklikke andmeid, eeldusel, et need on ühildatavad Euroopa keeleõppe raamdokumendiga.

Iga riigi hinne moodustub nelja komponendi (lugemine, kirjutamine, kuulamine ja rääkimine) aritmeetiliste keskmiste liitmisel. Tulemuseks on nimetatud iga riigi hinnete kaalutud keskmine, milles võetakse arvesse ka rahvaarvu.

---

(1)  Tagatakse andmete maksimaalne võrreldavus.

(2)  Esimes(t)eks keel(t)eks nimetatakse õppetöö juhendamiseks kasutatavat keelt või keeli, ning teiseks keeleks nimetatakse seda keelt lisanduvate keelte hulgas, mida õpetatakse kõige enam. Iga liikmesriik määrab kindlaks keeled, mida nende puhul käsitatakse esimese ja teise keelena.

Teise keelena võib käsitada ainult ELi ametlikke keeli.

(3)  B1 (iseseisev keelekasutaja) on määratletud järgmiselt:

saab aru põhilisest infost selges tavakõnes tuttaval teemal: töö, kool, vaba aeg jne. Saab hakkama enamikus olukordades, mis võivad tekkida piirkonnas, kus seda keelt räägitakse. Oskab koostada lihtsat teksti tuttaval või enda jaoks huvipakkuval teemal. Oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi ja eesmärke ning lühidalt põhjendada-selgitada oma seisukohti ja plaane.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/30

---

Nõukogu järeldused, 20. mai 2014, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks

2014/C 183/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE JÄRELDUSTE POLIITILIST TAUSTA KÄESOLEVA MÄRKUSE LISAS ESITATUD KUJUL,

TUNNUSTAB:

Euroopa haridus- ja koolitussüsteemides pideva kvaliteedi parandamise kultuuri arendamisel tehtud edusamme, nagu on välja toodud mitmes hiljutises komisjoni aruandes (1), kuigi tingituna erinevatest lähtepunktidest on need edusammud olnud erinevad,

LEIAB, ET:

| 1. | ELi haridus- ja koolitussüsteemid, mis annavad olulise panuse, paremate töökohtade ning suurema majanduskasvu ja konkurentsivõime saavutamise püüdlustesse, seisavad silmitsi suurte väljakutsetega, mida saab aidata lahendada kvaliteedi pidev parandamine. Nendeks probleemideks on haridusele juurdepääsu parandamine, koolist väljalangemise vähendamine ja õpingute jätkamise määrade suurendamine, innovaatilise õppe toetamine ning selle tagamine, et õpilased omandaksid kaasava ühiskonna, kodanikuaktiivsuse, elukestva õppe ja tööalase konkurentsivõime jaoks vajalikud teadmised, oskused ja pädevused oma sotsiaalsest ja majanduslikust taustast olenemata; |
| --- | --- |

1.

ELi haridus- ja koolitussüsteemid, mis annavad olulise panuse, paremate töökohtade ning suurema majanduskasvu ja konkurentsivõime saavutamise püüdlustesse, seisavad silmitsi suurte väljakutsetega, mida saab aidata lahendada kvaliteedi pidev parandamine. Nendeks probleemideks on haridusele juurdepääsu parandamine, koolist väljalangemise vähendamine ja õpingute jätkamise määrade suurendamine, innovaatilise õppe toetamine ning selle tagamine, et õpilased omandaksid kaasava ühiskonna, kodanikuaktiivsuse, elukestva õppe ja tööalase konkurentsivõime jaoks vajalikud teadmised, oskused ja pädevused oma sotsiaalsest ja majanduslikust taustast olenemata;

| 2. | kvaliteeditagamise mehhanismidel võib olla tähtis roll, et aidata haridus- ja koolitusasutustel ja poliitikakujundajatel nimetatud probleemidega toime tulla, tagades, et haridus- ja koolitussüsteemide ja üksikute õppeasutuste kvaliteet vastaks eesmärkidele. Kvaliteeditagamine osana valitsuste ja asutuste võetavatest meetmetest suurendab läbipaistvust ja usaldust teadmiste, oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide asjakohasuse ja kvaliteedi suhtes, mis omakorda põhineb usaldusel haridus- ja koolitusasutuste ning hariduse ja koolituse pakkujate kvaliteedi suhtes; |
| --- | --- |

2.

kvaliteeditagamise mehhanismidel võib olla tähtis roll, et aidata haridus- ja koolitusasutustel ja poliitikakujundajatel nimetatud probleemidega toime tulla, tagades, et haridus- ja koolitussüsteemide ja üksikute õppeasutuste kvaliteet vastaks eesmärkidele. Kvaliteeditagamine osana valitsuste ja asutuste võetavatest meetmetest suurendab läbipaistvust ja usaldust teadmiste, oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide asjakohasuse ja kvaliteedi suhtes, mis omakorda põhineb usaldusel haridus- ja koolitusasutuste ning hariduse ja koolituse pakkujate kvaliteedi suhtes;

| 3. | Euroopa kvaliteeditagamise vahendid koostoimes Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku ja nendega seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega on kõik aidanud kaasa kvaliteedikultuuri arendamisele haridus- ja koolitusasutustes, mis omakorda on hõlbustanud ka piiriülest ja süsteemidevahelist õppimisega seotud liikuvust ja töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

3.

Euroopa kvaliteeditagamise vahendid koostoimes Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF), Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku ja nendega seotud riiklike kvalifikatsiooniraamistikega on kõik aidanud kaasa kvaliteedikultuuri arendamisele haridus- ja koolitusasutustes, mis omakorda on hõlbustanud ka piiriülest ja süsteemidevahelist õppimisega seotud liikuvust ja töötajate liikuvust;

| 4. | pidades silmas kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse alal saadud kogemusi, võib paindlik kvaliteeditagamise kord toetada formaalse ja mitteformaalse õppe kvaliteedi parandamist hariduse ja koolituse kõigis valdkondades, samuti reageerida üha kasvavatele nähtustele nagu avatud õppematerjalid ja piiriülene haridus, sealhulgas frantsiisilepingu alusel antav haridus (2), |
| --- | --- |

4.

pidades silmas kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse alal saadud kogemusi, võib paindlik kvaliteeditagamise kord toetada formaalse ja mitteformaalse õppe kvaliteedi parandamist hariduse ja koolituse kõigis valdkondades, samuti reageerida üha kasvavatele nähtustele nagu avatud õppematerjalid ja piiriülene haridus, sealhulgas frantsiisilepingu alusel antav haridus (2),

NÕUSTUB, ET:

| 1. | on olemas palju võimalusi, et võtta kõigis hariduse ja koolituse valdkondades kvaliteedi tagamise suhtes tõhusamaid lähenemisviise, mis erinevad kontrollnimekirjade põhisest lähenemisviisist ja millega liigutakse tõelise ja sügavalt juurdunud õpetamise ja õppimise kvaliteedi parandamise kultuuri väljatöötamise suunas, mis võib tõsta standardeid ja parandada õpitulemusi; |
| --- | --- |

1.

on olemas palju võimalusi, et võtta kõigis hariduse ja koolituse valdkondades kvaliteedi tagamise suhtes tõhusamaid lähenemisviise, mis erinevad kontrollnimekirjade põhisest lähenemisviisist ja millega liigutakse tõelise ja sügavalt juurdunud õpetamise ja õppimise kvaliteedi parandamise kultuuri väljatöötamise suunas, mis võib tõsta standardeid ja parandada õpitulemusi;

| 2. | kvaliteedi tagamine kvaliteedi pideva parandamise raamistikus peaks toetama haridus- ja koolitussüsteemide reforme kooskõlas ELi ja riiklike reformikavadega; |
| --- | --- |

2.

kvaliteedi tagamine kvaliteedi pideva parandamise raamistikus peaks toetama haridus- ja koolitussüsteemide reforme kooskõlas ELi ja riiklike reformikavadega;

| 3. | kõrghariduse valdkonnas on kvaliteedi tagamine ja eriti sisemine kvaliteeditagamine muutunud aina tõhusamaks abivahendiks kõrgharidusasutuste eesmärkide saavutamisel. Väline kvaliteeditagamine on liikmesriigiti erinev, sõltudes riikide vajadustest ja oludest, kusjuures õppekava tasandil akrediteerimine ja haridusasutuse tasandil toimuv hindamine aitavad muu hulgas suurendada usaldust ja parandada standardeid. On kasvamas suundumus minna välise kvaliteeditagamise puhul üle asutuste tasandil toimuvale hindamisele, mis võimaldab kõrgharidusasutustel pakutavaid õppevõimalusi paindlikumalt kohandada, vastates sel moel enda, tudengite, tööturu ja ühiskonna vajadustele; |
| --- | --- |

3.

kõrghariduse valdkonnas on kvaliteedi tagamine ja eriti sisemine kvaliteeditagamine muutunud aina tõhusamaks abivahendiks kõrgharidusasutuste eesmärkide saavutamisel. Väline kvaliteeditagamine on liikmesriigiti erinev, sõltudes riikide vajadustest ja oludest, kusjuures õppekava tasandil akrediteerimine ja haridusasutuse tasandil toimuv hindamine aitavad muu hulgas suurendada usaldust ja parandada standardeid. On kasvamas suundumus minna välise kvaliteeditagamise puhul üle asutuste tasandil toimuvale hindamisele, mis võimaldab kõrgharidusasutustel pakutavaid õppevõimalusi paindlikumalt kohandada, vastates sel moel enda, tudengite, tööturu ja ühiskonna vajadustele;

| 4. | samas valdkonnas on piiriülesel kvaliteeditagamise koostööl oluline roll usalduse suurendamisel ja kvaliteedistandardite tõstmisel, õppimisega seotud liikuvuse toetamisel, ühiste õppekavade loomise tingimuste parandamisel ning kaasa aitamisel piiriülese ja frantsiisilepingu alusel antava kõrghariduse tõrgeteta toimimisele. Kvaliteeditagamise asutustele võimaluste avamine piiriülese kvaliteeditagamise pakkumiseks kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa registri (EQAR) kaudu, kooskõlas siseriiklike nõuetega, peaks aitama stimuleerida Euroopa mõõdet kvaliteedi tagamisel ning lihtsustada ühiste õppekavade piiriülest hindamist ja menetlusi; |
| --- | --- |

4.

samas valdkonnas on piiriülesel kvaliteeditagamise koostööl oluline roll usalduse suurendamisel ja kvaliteedistandardite tõstmisel, õppimisega seotud liikuvuse toetamisel, ühiste õppekavade loomise tingimuste parandamisel ning kaasa aitamisel piiriülese ja frantsiisilepingu alusel antava kõrghariduse tõrgeteta toimimisele. Kvaliteeditagamise asutustele võimaluste avamine piiriülese kvaliteeditagamise pakkumiseks kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa registri (EQAR) kaudu, kooskõlas siseriiklike nõuetega, peaks aitama stimuleerida Euroopa mõõdet kvaliteedi tagamisel ning lihtsustada ühiste õppekavade piiriülest hindamist ja menetlusi;

| 5. | kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas on Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAVET) (3) võrgustikus välja töötatud juhendid ja koolitusmaterjalid toetanud edusamme kvaliteedikultuuri loomiseks liikmesriikides ning enamik liikmesriike on kas juba rakendanud EQAVETiga kooskõlas oleva riikliku kvaliteedi tagamise lähenemisviisi või on seda välja töötamas. Tuleks teha suuremaid pingutusi, eriti selle tagamiseks, et kvaliteeditagamise korra raames võetaks rohkem arvesse õpitulemusi ning et seda saaks kasutada mitteformaalse õppe ja töökohal toimuva väljaõppe puhul kas formaalse või mitteformaalse õppe kontekstis, arvestades siseriiklikke vajadusi; |
| --- | --- |

5.

kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas on Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAVET) (3) võrgustikus välja töötatud juhendid ja koolitusmaterjalid toetanud edusamme kvaliteedikultuuri loomiseks liikmesriikides ning enamik liikmesriike on kas juba rakendanud EQAVETiga kooskõlas oleva riikliku kvaliteedi tagamise lähenemisviisi või on seda välja töötamas. Tuleks teha suuremaid pingutusi, eriti selle tagamiseks, et kvaliteeditagamise korra raames võetaks rohkem arvesse õpitulemusi ning et seda saaks kasutada mitteformaalse õppe ja töökohal toimuva väljaõppe puhul kas formaalse või mitteformaalse õppe kontekstis, arvestades siseriiklikke vajadusi;

| 6. | EQUAVETi raames saadud kogemused võiksid olla aluseks kvaliteedi tagamise tervikliku lähenemisviisi väljatöötamisele täiskasvanuhariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

EQUAVETi raames saadud kogemused võiksid olla aluseks kvaliteedi tagamise tervikliku lähenemisviisi väljatöötamisele täiskasvanuhariduse valdkonnas;

| 7. | erinevate valdkondade kvaliteedi tagamise ning mitteformaalse ja informaalse õppe, sealhulgas e-õppe kõikide vormide valideerimismeetmete vaheline suurem läbipaistvus aitaks samuti suurendada usaldust ning muuta valdkondade ja riikide vahelised üleminekud sujuvamaks, |
| --- | --- |

7.

erinevate valdkondade kvaliteedi tagamise ning mitteformaalse ja informaalse õppe, sealhulgas e-õppe kõikide vormide valideerimismeetmete vaheline suurem läbipaistvus aitaks samuti suurendada usaldust ning muuta valdkondade ja riikide vahelised üleminekud sujuvamaks,

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES, KOOSKÕLAS RIIKLIKE TAVADEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES, TEGEMA KOOSTÖÖD ASJAOMASTE SIDUSRÜHMADEGA, ET:

| 1. | arendada ja edendada kvaliteedi parandamise kultuuri kogu hariduse ja koolituse valdkonnas, eesmärgiga parandada õppijate teadmiste, oskuste ja pädevuste kvaliteeti ning õppeprotsessi kvaliteeti, kasutades asjakohaselt ära kvaliteedi tagamisega seotud Euroopa vahendeid; |
| --- | --- |

1.

arendada ja edendada kvaliteedi parandamise kultuuri kogu hariduse ja koolituse valdkonnas, eesmärgiga parandada õppijate teadmiste, oskuste ja pädevuste kvaliteeti ning õppeprotsessi kvaliteeti, kasutades asjakohaselt ära kvaliteedi tagamisega seotud Euroopa vahendeid;

| 2. | tugevdada kvaliteeditagamise korra suutlikkust käsitleda praegusi ja tulevasi suundumusi hariduse ja koolituse valdkonnas, nt kõiki e-õppe vorme, ning tagada, et kvaliteedi tagamise asutuste ülesanded oleksid selles osas piisavalt paindlikud; |
| --- | --- |

2.

tugevdada kvaliteeditagamise korra suutlikkust käsitleda praegusi ja tulevasi suundumusi hariduse ja koolituse valdkonnas, nt kõiki e-õppe vorme, ning tagada, et kvaliteedi tagamise asutuste ülesanded oleksid selles osas piisavalt paindlikud;

| 3. | tagada kvaliteedi hindamiste tulemuste suurem läbipaistvus; |
| --- | --- |

3.

tagada kvaliteedi hindamiste tulemuste suurem läbipaistvus;

| 4. | kasutada programmi „Erasmus+” rahastamisvõimalusi innovaatiliste riikidevaheliste projektide väljatöötamiseks, mis suurendaksid kvaliteeditagamise suutlikkust toetada hariduse ja koolituse valdkonnas jätkusuutlikke reforme kogu ELis, ning vajaduse korral kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kvaliteetsete haridus- ja koolitussüsteemide väljatöötamise soodustamiseks; |
| --- | --- |

4.

kasutada programmi „Erasmus+” rahastamisvõimalusi innovaatiliste riikidevaheliste projektide väljatöötamiseks, mis suurendaksid kvaliteeditagamise suutlikkust toetada hariduse ja koolituse valdkonnas jätkusuutlikke reforme kogu ELis, ning vajaduse korral kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kvaliteetsete haridus- ja koolitussüsteemide väljatöötamise soodustamiseks;

| 5. | julgustada kvaliteedi tagamise abil kvaliteetse õpetamise edendamist hariduse ja koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

julgustada kvaliteedi tagamise abil kvaliteetse õpetamise edendamist hariduse ja koolituse valdkonnas;

| 6. | toetada Bologna protsessi raames käimasolevat Euroopa kõrgharidusruumis kvaliteeditagamise standardite ja suuniste läbivaatamist, et parandada nende selgust, kohaldatavust ja kasulikkust, sealhulgas nende reguleerimisala, pannes rõhku kvaliteedistandardite tõstmisele; |
| --- | --- |

6.

toetada Bologna protsessi raames käimasolevat Euroopa kõrgharidusruumis kvaliteeditagamise standardite ja suuniste läbivaatamist, et parandada nende selgust, kohaldatavust ja kasulikkust, sealhulgas nende reguleerimisala, pannes rõhku kvaliteedistandardite tõstmisele;

| 7. | julgustada vajaduse korral piiriülest koostööd kvaliteedi tagamise asutuste vahel kõigis hariduse ja koolituse valdkondades ja kõigi haridus- ja koolitusvormide puhul; |
| --- | --- |

7.

julgustada vajaduse korral piiriülest koostööd kvaliteedi tagamise asutuste vahel kõigis hariduse ja koolituse valdkondades ja kõigi haridus- ja koolitusvormide puhul;

| 8. | tagada nende kõrgharidusasutuste antava hariduse kvaliteet, kellel on filiaalid välismaal ja kes pakuvad välismaal õpet frantsiisilepingu alusel, tehes seda riiklike kvaliteeditagamise asutuste toetusel, saatvate ja vastuvõtvate riikide kvaliteeditagamise asutuste vahelise tõhustatud koostöö kaudu või võimaldades EQARis registreeritud asutustel hinnata kõrgharidusasutusi, kes pakuvad piiriülest ja frantsiisilepingu alusel antavat õpet, eesmärgiga lahendada kvaliteediprobleeme ning soodustada piiriülest koostööd ja üksteiselt õppimist; |
| --- | --- |

8.

tagada nende kõrgharidusasutuste antava hariduse kvaliteet, kellel on filiaalid välismaal ja kes pakuvad välismaal õpet frantsiisilepingu alusel, tehes seda riiklike kvaliteeditagamise asutuste toetusel, saatvate ja vastuvõtvate riikide kvaliteeditagamise asutuste vahelise tõhustatud koostöö kaudu või võimaldades EQARis registreeritud asutustel hinnata kõrgharidusasutusi, kes pakuvad piiriülest ja frantsiisilepingu alusel antavat õpet, eesmärgiga lahendada kvaliteediprobleeme ning soodustada piiriülest koostööd ja üksteiselt õppimist;

| 9. | jätkata EQAVETi raamistiku rakendamist, eesmärgiga töötada välja kvaliteedi tagamise kultuur liikmesriikides ja nende vahel, sealhulgas kutsehariduse ja -koolituse pakkujate tasandil, eelkõige kehtestades riiklikul tasandil 2015. aasta lõpuks kooskõlas Brugge kommünikeega kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ühise kvaliteeditagamise raamistiku, mis hõlmab kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas õppimist koolis ja töökohal toimuvat väljaõpet, vastavalt siseriiklikule kontekstile; |
| --- | --- |

9.

jätkata EQAVETi raamistiku rakendamist, eesmärgiga töötada välja kvaliteedi tagamise kultuur liikmesriikides ja nende vahel, sealhulgas kutsehariduse ja -koolituse pakkujate tasandil, eelkõige kehtestades riiklikul tasandil 2015. aasta lõpuks kooskõlas Brugge kommünikeega kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ühise kvaliteeditagamise raamistiku, mis hõlmab kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas õppimist koolis ja töökohal toimuvat väljaõpet, vastavalt siseriiklikule kontekstile;

| 10. | tagada kvaliteeditagamise süsteemide, meetmete ja vahendite korrapärane hindamine, et parandada nende pidevat arendamist ja tõhusust, |
| --- | --- |

10.

tagada kvaliteeditagamise süsteemide, meetmete ja vahendite korrapärane hindamine, et parandada nende pidevat arendamist ja tõhusust,

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES, VÕTTES SAMAS ARVESSE ERI VALDKONDADE ERIPÄRASID JA NÕUDEID NING RIIKIDE OLUSID:

| 1. | jätkama läbipaistvuse ja täiendavuse edendamist valdkondlike kvaliteedi tagamise lähenemisviiside vahel, tuginedes kvaliteedi tagamise Euroopa põhimõtetele elukestva õppe perspektiivis, et tagada tulemuste kvaliteet õppijatele ning suurendada haridus- ja koolitusvaldkondade vahel sujuvat üleminekut. Edasised arengud võiksid hõlmata järgmist:






  a) | õpitulemustel põhineva lähenemisviisi kasutamise suurendamine teadmiste, oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide kindlaksmääramisel, andmisel ja hindamisel, tuginedes elukestva õppe valdkonna Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule ja ainepunktipõhistele Euroopa vahenditele, nagu ECTS (4) ja ECVET (5); |
| --- | --- | --- |

1.

jätkama läbipaistvuse ja täiendavuse edendamist valdkondlike kvaliteedi tagamise lähenemisviiside vahel, tuginedes kvaliteedi tagamise Euroopa põhimõtetele elukestva õppe perspektiivis, et tagada tulemuste kvaliteet õppijatele ning suurendada haridus- ja koolitusvaldkondade vahel sujuvat üleminekut. Edasised arengud võiksid hõlmata järgmist:

a)

õpitulemustel põhineva lähenemisviisi kasutamise suurendamine teadmiste, oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide kindlaksmääramisel, andmisel ja hindamisel, tuginedes elukestva õppe valdkonna Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule ja ainepunktipõhistele Euroopa vahenditele, nagu ECTS (4) ja ECVET (5);

| b) | olemasolevatel kvaliteeditagamise raamistikel põhineva läbipaistva kvaliteeditagamise korra edendamine, mis toetab töökindlaid, tunnustatud ja usaldusväärseid hindamismeetodeid ja -vahendeid mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks; |
| --- | --- |

b)

olemasolevatel kvaliteeditagamise raamistikel põhineva läbipaistva kvaliteeditagamise korra edendamine, mis toetab töökindlaid, tunnustatud ja usaldusväärseid hindamismeetodeid ja -vahendeid mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimiseks;

| c) | hariduse ja koolituse ning tööelu sidusrühmade vaheliste seoste ja koostöö tugevdamine, sealhulgas eesmärgiga töötada välja asjakohane oskuste kontroll ja prognoosimine; |
| --- | --- |

c)

hariduse ja koolituse ning tööelu sidusrühmade vaheliste seoste ja koostöö tugevdamine, sealhulgas eesmärgiga töötada välja asjakohane oskuste kontroll ja prognoosimine;

| d) | vajaduse korral asjakohaste sidusrühmade, sealhulgas töötajate, õppijate ja tööandjate kaasamine kvaliteedi tagamise kaudu strateegiliste otsuste tegemisse, kvalifikatsiooni kujundamisse ning õppekavade väljatöötamisse, rakendamisse ja kontrollimisse, et tagada kvaliteedi pidev parandamine haridus- ja koolitusasutustes; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral asjakohaste sidusrühmade, sealhulgas töötajate, õppijate ja tööandjate kaasamine kvaliteedi tagamise kaudu strateegiliste otsuste tegemisse, kvalifikatsiooni kujundamisse ning õppekavade väljatöötamisse, rakendamisse ja kontrollimisse, et tagada kvaliteedi pidev parandamine haridus- ja koolitusasutustes;

| 2. | kasutama ära kvaliteeditagamise potentsiaali, et tugevdada EQFiga seotud riiklike kvaliteediraamistike rakendamist; |
| --- | --- |

2.

kasutama ära kvaliteeditagamise potentsiaali, et tugevdada EQFiga seotud riiklike kvaliteediraamistike rakendamist;

| 3. | tuginema Bologna protsessi raames kõrghariduse valdkonnas käimas olevale tööle, et kasutada ära kvaliteeditagamise potentsiaali vastastikuse usalduse ja läbipaistvuse suurendamiseks, mis on aluseks kõigi asjakohaste kvalifikatsioonide sujuvama tunnustamise suunas liikumisele; |
| --- | --- |

3.

tuginema Bologna protsessi raames kõrghariduse valdkonnas käimas olevale tööle, et kasutada ära kvaliteeditagamise potentsiaali vastastikuse usalduse ja läbipaistvuse suurendamiseks, mis on aluseks kõigi asjakohaste kvalifikatsioonide sujuvama tunnustamise suunas liikumisele;

| 4. | püüdma kõrghariduse valdkonnas saadud kogemusi arvesse võttes suurendada kvaliteedi tagamise korra riikidevahelist läbipaistvust hariduse ja koolituse teistes valdkondades ja teistel tasanditel; |
| --- | --- |

4.

püüdma kõrghariduse valdkonnas saadud kogemusi arvesse võttes suurendada kvaliteedi tagamise korra riikidevahelist läbipaistvust hariduse ja koolituse teistes valdkondades ja teistel tasanditel;

| 5. | analüüsima kvaliteeditagamise korda, et paremini käsitleda mitteformaalse õppe ja töökohal toimuva väljaõppe kvaliteeti vastavalt siseriiklikele vajadustele, tuginedes muu hulgas vajaduse korral EQAVETi raamistikule; |
| --- | --- |

5.

analüüsima kvaliteeditagamise korda, et paremini käsitleda mitteformaalse õppe ja töökohal toimuva väljaõppe kvaliteeti vastavalt siseriiklikele vajadustele, tuginedes muu hulgas vajaduse korral EQAVETi raamistikule;

| 6. | täiendavalt uurima kõigi e-õppe vormidega seotud asjakohaseid kvaliteeditagamise küsimusi, nagu uute õppimise ja õpetamise vormide hindamine ja sertifitseerimine; |
| --- | --- |

6.

täiendavalt uurima kõigi e-õppe vormidega seotud asjakohaseid kvaliteeditagamise küsimusi, nagu uute õppimise ja õpetamise vormide hindamine ja sertifitseerimine;

| 7. | tegema tööd EQAVETi ja kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa vahendite tihedama kooskõlastamise ja parandamise suunas, eelkõige rakendades õpitulemustel põhinevat lähenemisviisi ning tuginedes läbipaistvusvahenditele, nagu EQF, Europass ja Euroopa ainepunktisüsteemid, võttes eelkõige arvesse komisjoni hiljutist hindamisaruannet EQFi kohta ning komisjoni eduaruandeid kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse kvaliteedi tagamise kohta (6); |
| --- | --- |

7.

tegema tööd EQAVETi ja kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa vahendite tihedama kooskõlastamise ja parandamise suunas, eelkõige rakendades õpitulemustel põhinevat lähenemisviisi ning tuginedes läbipaistvusvahenditele, nagu EQF, Europass ja Euroopa ainepunktisüsteemid, võttes eelkõige arvesse komisjoni hiljutist hindamisaruannet EQFi kohta ning komisjoni eduaruandeid kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse kvaliteedi tagamise kohta (6);

| 8. | analüüsima avatud koordinatsiooni meetodi raames liikmesriikide võimalusi tugevdada oma kvaliteedi tagamise sätteid ja algatusi koolieelse hariduse, koolihariduse ja täiskasvanuhariduse valdkonnas, võttes arvesse teistes valdkondades saadud kogemusi; |
| --- | --- |

8.

analüüsima avatud koordinatsiooni meetodi raames liikmesriikide võimalusi tugevdada oma kvaliteedi tagamise sätteid ja algatusi koolieelse hariduse, koolihariduse ja täiskasvanuhariduse valdkonnas, võttes arvesse teistes valdkondades saadud kogemusi;

| 9. | edendama jätkuvalt kvaliteedi tagamisega seotud rahvusvahelist koostööd kõikides valdkondades rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö, peamiste rahvusvaheliste partneritega peetava poliitilise dialoogi ning partnerluse kaudu kogu maailma haridusasutustega, |
| --- | --- |

9.

edendama jätkuvalt kvaliteedi tagamisega seotud rahvusvahelist koostööd kõikides valdkondades rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö, peamiste rahvusvaheliste partneritega peetava poliitilise dialoogi ning partnerluse kaudu kogu maailma haridusasutustega,

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | tugevdama jätkuvalt seoseid ja suurendama sünergiat ELi läbipaistvuse edendamise vahendite vahel, mis toetavad kvaliteedi tagamist, tunnustamist ja liikuvust, püüeldes selliste vahendite suurema täiendavuse ja ühtsuse poole, sealhulgas tegema kokkuvõtte Euroopa oskuste ja kvalifikatsioonide ala käsitlevatest konsultatsioonidest; |
| --- | --- |

1.

tugevdama jätkuvalt seoseid ja suurendama sünergiat ELi läbipaistvuse edendamise vahendite vahel, mis toetavad kvaliteedi tagamist, tunnustamist ja liikuvust, püüeldes selliste vahendite suurema täiendavuse ja ühtsuse poole, sealhulgas tegema kokkuvõtte Euroopa oskuste ja kvalifikatsioonide ala käsitlevatest konsultatsioonidest;

| 2. | tugevdama jätkuvalt üksteiselt õppimist kvaliteedi tagamisega seotud Euroopa koostöö kaudu kõikides valdkondades, sealhulgas programmi „Erasmus+” kaudu rahastamise abil; |
| --- | --- |

2.

tugevdama jätkuvalt üksteiselt õppimist kvaliteedi tagamisega seotud Euroopa koostöö kaudu kõikides valdkondades, sealhulgas programmi „Erasmus+” kaudu rahastamise abil;

| 3. | uurima viise, kuidas toetada liikmesriike nende kvaliteeditagamise korra väljatöötamisel, et sellist korda oleks võimalik kasutada õppimise ja õpetamise eri vormide puhul või et seda saaks kohaldada ka hariduse ja koolituse eri valdkondadele ja tasanditele. |
| --- | --- |

3.

uurima viise, kuidas toetada liikmesriike nende kvaliteeditagamise korra väljatöötamisel, et sellist korda oleks võimalik kasutada õppimise ja õpetamise eri vormide puhul või et seda saaks kohaldada ka hariduse ja koolituse eri valdkondadele ja tasanditele.

---

(1)  Vt lisa („Muu taust”)

(2)  Piiriülene haridus hõlmab kõrgharidusteenuste osutamist välismaal õppeasutuste filiaalide kaudu või frantsiisilepingu raames või eksportiva ja vastuvõtva asutuse vaheliste lepingute valideerimise raames.

(3)  Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas.

(4)  Euroopa kõrghariduse ainepunktisüsteem

(5)  Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem

(6)  Vt lisa.

---

LISA

Poliitiline taust

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2001. aasta soovitus Euroopa koostöö kohta koolihariduse kvaliteedi hindamisel (1) |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2001. aasta soovitus Euroopa koostöö kohta koolihariduse kvaliteedi hindamisel (1)

| 2. | 2005. aastal vastu võetud standardid ja suunised kvaliteedi tagamiseks Euroopa kõrgharidusruumis ning Bukarestis 26. ja 27. aprillil 2012 toimunud Bologna protsessi ministrite konverentsil osalenud ministrite võetud kohustus need läbi vaadata |
| --- | --- |

2.

2005. aastal vastu võetud standardid ja suunised kvaliteedi tagamiseks Euroopa kõrgharidusruumis ning Bukarestis 26. ja 27. aprillil 2012 toimunud Bologna protsessi ministrite konverentsil osalenud ministrite võetud kohustus need läbi vaadata

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel (2) |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel (2)

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, eelkõige III lisas esitatud ühised põhimõtted kvaliteedi tagamiseks kõrghariduses ning kutseõppes (3) |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, eelkõige III lisas esitatud ühised põhimõtted kvaliteedi tagamiseks kõrghariduses ning kutseõppes (3)

| 5. | Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal kuni aastani 2020 („ET 2020”) (4) |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal kuni aastani 2020 („ET 2020”) (4)

| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (5) |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (5)

| 7. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 19. novembri 2010. aasta järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (6) |
| --- | --- |

7.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 19. novembri 2010. aasta järeldused Euroopa tõhustatud koostöö prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 (6)

| 8. | Nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldused kõrghariduse ajakohastamise kohta (7) |
| --- | --- |

8.

Nõukogu 28. novembri 2011. aasta järeldused kõrghariduse ajakohastamise kohta (7)

| 9. | Nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (8) |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (8)

| 10. | Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (9) |
| --- | --- |

10.

Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (9)

| 11. | Nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile
   (10) |
| --- | --- |

11.

Nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile
   (10)

| 12. | Nõukogu 25. novembri 2013. aasta järeldused Euroopa kõrghariduse globaalse mõõtme kohta (11) |
| --- | --- |

12.

Nõukogu 25. novembri 2013. aasta järeldused Euroopa kõrghariduse globaalse mõõtme kohta (11)

| 13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (12) |
| --- | --- |

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm (12)

| 14. | Nõukogu 24. veebruari 2014. aasta järeldused, mis käsitlevad tõhusat ja innovaatilist haridust ja koolitust oskustesse investeerimise eesmärgil – Euroopa poolaasta (2014) toetamine (13) |
| --- | --- |

14.

Nõukogu 24. veebruari 2014. aasta järeldused, mis käsitlevad tõhusat ja innovaatilist haridust ja koolitust oskustesse investeerimise eesmärgil – Euroopa poolaasta (2014) toetamine (13)

Muu taust

| 1. | 2000. aasta mai Euroopa aruanne teemal „Koolihariduse kvaliteet: 16 kvaliteedinäitajat” |
| --- | --- |

1.

2000. aasta mai Euroopa aruanne teemal „Koolihariduse kvaliteet: 16 kvaliteedinäitajat”

| 2. | Eurydice uuring „Euroopas kohustuslikku haridust pakkuvate koolide hindamine”, 2004 |
| --- | --- |

2.

Eurydice uuring „Euroopas kohustuslikku haridust pakkuvate koolide hindamine”, 2004

| 3. | Kõrghariduse ajakohastamise kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta juuni aruanne õpetamise ja õppimise kvaliteedi parandamise kohta Euroopa kõrgharidusasutustes |
| --- | --- |

3.

Kõrghariduse ajakohastamise kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta juuni aruanne õpetamise ja õppimise kvaliteedi parandamise kohta Euroopa kõrgharidusasutustes

| 4. | 2013. aasta uuring kvaliteedi tagamise kohta täiskasvanuhariduses ning täiskasvanuhariduse kvaliteediga tegeleva temaatilise töörühma 24. oktoobri 2013. aasta aruanne |
| --- | --- |

4.

2013. aasta uuring kvaliteedi tagamise kohta täiskasvanuhariduses ning täiskasvanuhariduse kvaliteediga tegeleva temaatilise töörühma 24. oktoobri 2013. aasta aruanne

| 5. | Komisjoni 19. detsembri 2013. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku hindamine – Elukestva õppe valdkonnas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse rakendamine” |
| --- | --- |

5.

Komisjoni 19. detsembri 2013. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku hindamine – Elukestva õppe valdkonnas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse rakendamine”

| 6. | Komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kõrghariduse kvaliteedi tagamisel tehtud edusammude kohta” |
| --- | --- |

6.

Komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kõrghariduse kvaliteedi tagamisel tehtud edusammude kohta”

| 7. | Komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituse (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) rakendamise kohta |
| --- | --- |

7.

Komisjoni 28. jaanuari 2014. aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituse (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) rakendamise kohta

---

(1)  EÜT L 60, 1.3.2001, lk 51.

(2)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 60.

(3)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 7.

(4)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(5)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

(6)  ELT C 324, 1.12.2010, lk 5.

(7)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 36.

(8)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(9)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1

(10)  ELT C 64, 5.3.2013, lk 5.

(11)  ELT C 28, 31.1.2014, lk 2.

(12)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(13)  ELT C 62, 4.3.2014, lk 4.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/36

---

Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, kultuuripärandi kui jätkusuutliku Euroopa strateegilise ressursi kohta

2014/C 183/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | aluslepingus on sätestatud, et liit tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise; |
| --- | --- |

1.

aluslepingus on sätestatud, et liit tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise;

| 2. | kultuuripärand hõlmab minevikupärandit mistahes kujul ja aspektides, st materiaalset, mittemateriaalset ja digitaalset (digitaalsena loodud või digiteeritud) pärandit, sealhulgas mälestisi, paiku, maastikke, oskusi, tavasid, teadmisi ja inimloomingu väljendusi, samuti kollektsioone, mida säilitavad ja haldavad riiklikud ja eraõiguslikud asutused nagu muuseumid, raamatukogud ja arhiivid. Pärand on sündinud inimeste ja kohtade vahelistest suhetest läbi aja ja see areneb pidevalt. Need ressursid on kultuurilisest, keskkonna, sotsiaalsest ja majanduslikust aspektist ühiskonna jaoks suure väärtusega ja seega on nende jätkusuutlik haldamine 21. sajandi strateegiline valik; |
| --- | --- |

2.

kultuuripärand hõlmab minevikupärandit mistahes kujul ja aspektides, st materiaalset, mittemateriaalset ja digitaalset (digitaalsena loodud või digiteeritud) pärandit, sealhulgas mälestisi, paiku, maastikke, oskusi, tavasid, teadmisi ja inimloomingu väljendusi, samuti kollektsioone, mida säilitavad ja haldavad riiklikud ja eraõiguslikud asutused nagu muuseumid, raamatukogud ja arhiivid. Pärand on sündinud inimeste ja kohtade vahelistest suhetest läbi aja ja see areneb pidevalt. Need ressursid on kultuurilisest, keskkonna, sotsiaalsest ja majanduslikust aspektist ühiskonna jaoks suure väärtusega ja seega on nende jätkusuutlik haldamine 21. sajandi strateegiline valik;

| 3. | kultuuripärand on Euroopa tugev külg ja Euroopa projekti oluline komponent; |
| --- | --- |

3.

kultuuripärand on Euroopa tugev külg ja Euroopa projekti oluline komponent;

| 4. | kultuuripärandi kui taastumatu, ainulaadse, asendamatu ja mittevahetatava vara osas seistakse praegu silmitsi oluliste väljakutsetega, mis on seotud kultuuriliste, keskkonnaalaste, sotsiaalsete, majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega, mis mõjutavad kõiki tänapäevase elu aspekte; |
| --- | --- |

4.

kultuuripärandi kui taastumatu, ainulaadse, asendamatu ja mittevahetatava vara osas seistakse praegu silmitsi oluliste väljakutsetega, mis on seotud kultuuriliste, keskkonnaalaste, sotsiaalsete, majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega, mis mõjutavad kõiki tänapäevase elu aspekte;

RÕHUTADES, ET:

| 5. | kultuuripärandil on oluline roll sotsiaalse kapitali loomisel ja tugevdamisel, sest see suudab:






  a) | inspireerida ja soodustada kodanike osalemist avalikus elus; |
| --- | --- | --- |

5.

kultuuripärandil on oluline roll sotsiaalse kapitali loomisel ja tugevdamisel, sest see suudab:

a)

inspireerida ja soodustada kodanike osalemist avalikus elus;

| b) | tõsta üksikisikute ja nende kogukondade elukvaliteeti ning suurendada nende heaolu; |
| --- | --- |

b)

tõsta üksikisikute ja nende kogukondade elukvaliteeti ning suurendada nende heaolu;

| c) | edendada mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, aidates kaasa laiemasse kogukonda kuulumise tunde tugevdamisele, ning parandada mõistmist ja austust rahvaste vahel; |
| --- | --- |

c)

edendada mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, aidates kaasa laiemasse kogukonda kuulumise tunde tugevdamisele, ning parandada mõistmist ja austust rahvaste vahel;

| d) | aidata vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, hõlbustada sotsiaalset kaasamist, kultuurilist ja sotsiaalset osalemist ning edendada põlvkondadevahelist dialoogi ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

d)

aidata vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, hõlbustada sotsiaalset kaasamist, kultuurilist ja sotsiaalset osalemist ning edendada põlvkondadevahelist dialoogi ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| e) | pakkuda võimalusi oskuste, teadmiste, loovuse ja innovatsiooni arendamiseks; |
| --- | --- |

e)

pakkuda võimalusi oskuste, teadmiste, loovuse ja innovatsiooni arendamiseks;

| f) | olla tõhusaks õppevahendiks formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse ning elukestva õppe ja koolituse jaoks. |
| --- | --- |

f)

olla tõhusaks õppevahendiks formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse ning elukestva õppe ja koolituse jaoks.

| 6. | kultuuripärandil on oluline majanduslik mõju, sealhulgas kultuuri- ja loovsektorite lahutamatu osana, sest muu hulgas ta:






  a) | on kohaliku ja piirkondliku kaasava arengu võimas liikumapanev jõud ning loob märkimisväärse välismõju, eelkõige soodustades jätkusuutlikku kultuuriturismi; |
| --- | --- | --- |

6.

kultuuripärandil on oluline majanduslik mõju, sealhulgas kultuuri- ja loovsektorite lahutamatu osana, sest muu hulgas ta:

a)

on kohaliku ja piirkondliku kaasava arengu võimas liikumapanev jõud ning loob märkimisväärse välismõju, eelkõige soodustades jätkusuutlikku kultuuriturismi;

| b) | toetab maa- ja linnapiirkondade jätkusuutlikku arengut ja taaselavdamist, mille näideteks on mitmete Euroopa piirkondade ja linnade algatused; |
| --- | --- |

b)

toetab maa- ja linnapiirkondade jätkusuutlikku arengut ja taaselavdamist, mille näideteks on mitmete Euroopa piirkondade ja linnade algatused;

| c) | loob erinevat liiki töökohti. |
| --- | --- |

c)

loob erinevat liiki töökohti.

| 7. | kultuuripärandil on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020”„aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu” eesmärkide saavutamisel, kuna tal on sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ta toetab keskkonnasäästlikkust; |
| --- | --- |

7.

kultuuripärandil on tähtis roll strateegia „Euroopa 2020”„aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu” eesmärkide saavutamisel, kuna tal on sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ta toetab keskkonnasäästlikkust;

| 8. | kultuuripärand hõlmab lisaks kultuuripoliitikale mitmeid muid poliitikavaldkondi, näiteks neid, mis on seotud regionaalarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põllumajanduse, merenduse, keskkonna, turismi, hariduse, digitaalarengu tegevuskava, teadusuuringute ja innovatsiooniga. Nendel poliitikavaldkondadel on otsene või kaudne mõju kultuuripärandile ja samal ajal pakub kultuuripärand tõhusat potentsiaali nende valdkondade eesmärkide saavutamiseks. Seepärast peaks seda potentsiaali täielikult tunnustama ja arendama; |
| --- | --- |

8.

kultuuripärand hõlmab lisaks kultuuripoliitikale mitmeid muid poliitikavaldkondi, näiteks neid, mis on seotud regionaalarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põllumajanduse, merenduse, keskkonna, turismi, hariduse, digitaalarengu tegevuskava, teadusuuringute ja innovatsiooniga. Nendel poliitikavaldkondadel on otsene või kaudne mõju kultuuripärandile ja samal ajal pakub kultuuripärand tõhusat potentsiaali nende valdkondade eesmärkide saavutamiseks. Seepärast peaks seda potentsiaali täielikult tunnustama ja arendama;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES TEGEMA NENDE VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ASJAKOHASELT JÄRGIDES JÄRGMIST:

| 9. | tunnustama kultuuripärandi olemuslikku väärtust ning ära kasutama kultuuri ja kultuuripärandi potentsiaali kui ühist strateegilist ressurssi demokraatlikel, eetilistel, esteetilistel ja ökoloogilistel väärtustel põhineva ühiskonna arendamiseks, eelkõige kriisiolukorras; |
| --- | --- |

9.

tunnustama kultuuripärandi olemuslikku väärtust ning ära kasutama kultuuri ja kultuuripärandi potentsiaali kui ühist strateegilist ressurssi demokraatlikel, eetilistel, esteetilistel ja ökoloogilistel väärtustel põhineva ühiskonna arendamiseks, eelkõige kriisiolukorras;

| 10. | tõhustama dialoogi kultuuripärandi sidusrühmadega, et määrata kindlaks ja viia ellu koordineeritud poliitika ja meetmed kultuuripärandi jätkusuutlikuks haldamiseks ja arendamiseks, samuti edendama koostööd rahvusvaheliste ja valitsustevaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga; |
| --- | --- |

10.

tõhustama dialoogi kultuuripärandi sidusrühmadega, et määrata kindlaks ja viia ellu koordineeritud poliitika ja meetmed kultuuripärandi jätkusuutlikuks haldamiseks ja arendamiseks, samuti edendama koostööd rahvusvaheliste ja valitsustevaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga;

| 11. | võtma kasutusele kättesaadavad ressursid, et toetada, arendada ja edendada kultuuripärandit integreeritult, terviklikult, võttes arvesse selle kultuurilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna ja teadusega seotud komponente; |
| --- | --- |

11.

võtma kasutusele kättesaadavad ressursid, et toetada, arendada ja edendada kultuuripärandit integreeritult, terviklikult, võttes arvesse selle kultuurilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna ja teadusega seotud komponente;

| 12. | aitama kaasa kultuuripärandi integreerimisele riiklikesse ja Euroopa poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

12.

aitama kaasa kultuuripärandi integreerimisele riiklikesse ja Euroopa poliitikavaldkondadesse;

| 13. | tegema kindlaks sünergiad, mis on tekkinud ELi ja riikide muude kui kultuurivaldkonna poliitikate vahel, näiteks sellistes valdkondades nagu regionaalareng, ühtekuuluvus, põllumajandus, merendus, keskkond, energeetika ja kliimamuutused, turism, haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, ning tuginema neile, eesmärgiga luua lisaväärtust; |
| --- | --- |

13.

tegema kindlaks sünergiad, mis on tekkinud ELi ja riikide muude kui kultuurivaldkonna poliitikate vahel, näiteks sellistes valdkondades nagu regionaalareng, ühtekuuluvus, põllumajandus, merendus, keskkond, energeetika ja kliimamuutused, turism, haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, ning tuginema neile, eesmärgiga luua lisaväärtust;

| 14. | parandama võimaluse korral juurdepääsu rahastamisele, kasutama täielikult ära avaliku ja erasektori jaoks kättesaadavad programmid ning julgustama investeeringute tegemist kultuuripärandisse osana kohaliku ja piirkondliku arengu integreeritud strateegiast olemasolevate riiklike ja ELi programmide, samuti ELi struktuurifondide raames ning kooskõlas partnerluslepingutega; |
| --- | --- |

14.

parandama võimaluse korral juurdepääsu rahastamisele, kasutama täielikult ära avaliku ja erasektori jaoks kättesaadavad programmid ning julgustama investeeringute tegemist kultuuripärandisse osana kohaliku ja piirkondliku arengu integreeritud strateegiast olemasolevate riiklike ja ELi programmide, samuti ELi struktuurifondide raames ning kooskõlas partnerluslepingutega;

| 15. | toetama jätkuvalt Euroopa kultuuripärandi märgist käsitlevat Euroopa Liidu meedet (1); |
| --- | --- |

15.

toetama jätkuvalt Euroopa kultuuripärandi märgist käsitlevat Euroopa Liidu meedet (1);

| 16. | jätkuvalt edendama kultuuripärandialast koolitust, tõstma üldsuse teadlikkust kultuuripärandi potentsiaalist seoses jätkusuutliku arenguga ja julgustama koostöös kodanikuühiskonnaga üldsuse, eelkõige laste ja noorte, kaasamist; |
| --- | --- |

16.

jätkuvalt edendama kultuuripärandialast koolitust, tõstma üldsuse teadlikkust kultuuripärandi potentsiaalist seoses jätkusuutliku arenguga ja julgustama koostöös kodanikuühiskonnaga üldsuse, eelkõige laste ja noorte, kaasamist;

| 17. | parandama kultuuripärandit puudutavate kvalitatiivsete tõendite ja kvantitatiivsete andmete kogumist ja analüüsi, sealhulgas statistikat; |
| --- | --- |

17.

parandama kultuuripärandit puudutavate kvalitatiivsete tõendite ja kvantitatiivsete andmete kogumist ja analüüsi, sealhulgas statistikat;

| 18. | soodustama digitaalse kultuurialase infosisu rahastamist, arendamist ja levitamist ning kultuurilise ja haridusliku väärtusega innovatiivsete kultuuripärandiga seotud teenuste kättesaadavust ning edendama üldsuse juurdepääsu kõnealustele digitaalse pärandi varadele ja teenustele, sealhulgas Europeana raames; |
| --- | --- |

18.

soodustama digitaalse kultuurialase infosisu rahastamist, arendamist ja levitamist ning kultuurilise ja haridusliku väärtusega innovatiivsete kultuuripärandiga seotud teenuste kättesaadavust ning edendama üldsuse juurdepääsu kõnealustele digitaalse pärandi varadele ja teenustele, sealhulgas Europeana raames;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 19. | edendama pikaajalisi kultuuripärandiga seotud poliitikamudeleid, mis põhinevad tõenditel ning lähtuvad ühiskonnast ja kodanikest; |
| --- | --- |

19.

edendama pikaajalisi kultuuripärandiga seotud poliitikamudeleid, mis põhinevad tõenditel ning lähtuvad ühiskonnast ja kodanikest;

| 20. | edendama kultuuripärandi rolli jätkusuutlikus arengus, keskendudes linna- ja maaelu planeerimise, taasarendamise ja rehabilitatsiooniprojektidele; |
| --- | --- |

20.

edendama kultuuripärandi rolli jätkusuutlikus arengus, keskendudes linna- ja maaelu planeerimise, taasarendamise ja rehabilitatsiooniprojektidele;

| 21. | toetama võrgustike ja partnerluste loomist kultuuripärandi ja muude poliitikavaldkondade vahel, kõikide asjaomaste valdkondade avaliku ja erasektori osaliste vahel ning valitsemise eri tasanditel; |
| --- | --- |

21.

toetama võrgustike ja partnerluste loomist kultuuripärandi ja muude poliitikavaldkondade vahel, kõikide asjaomaste valdkondade avaliku ja erasektori osaliste vahel ning valitsemise eri tasanditel;

| 22. | kaaluma kultuuripärandi lisamist järgmisesse nõukogu kultuurivaldkonna töökavasse, mida rakendatakse alates 2015. aastast; |
| --- | --- |

22.

kaaluma kultuuripärandi lisamist järgmisesse nõukogu kultuurivaldkonna töökavasse, mida rakendatakse alates 2015. aastast;

| 23. | arendama koos asjakohaste sidusrühmadega piiriülest, piirkondade- ja riikidevahelist koostööd kultuuripärandi küsimustes; |
| --- | --- |

23.

arendama koos asjakohaste sidusrühmadega piiriülest, piirkondade- ja riikidevahelist koostööd kultuuripärandi küsimustes;

| 24. | edendama traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud kultuuripärandi kaitsmiseks, jätkusuutlikuks haldamiseks ja arendamiseks ning mis tuleks anda edasi tulevastele põlvkondadele, et parandada inimkapitali ja tagada Euroopa kultuuriväärtuste jätkuv kaitsmine ja neile juurdepääs; |
| --- | --- |

24.

edendama traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud kultuuripärandi kaitsmiseks, jätkusuutlikuks haldamiseks ja arendamiseks ning mis tuleks anda edasi tulevastele põlvkondadele, et parandada inimkapitali ja tagada Euroopa kultuuriväärtuste jätkuv kaitsmine ja neile juurdepääs;

| 25. | tegema rohkem koostööd seoses kultuuripärandi teadusuuringute kavaga ja suurendama toetust kultuuripärandiga seotud teadusuuringute algatustele ELi teadustegevuse ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” raames, näiteks ühise kavandamise algatusele „Kultuuripärand ja muutuv maailm”; |
| --- | --- |

25.

tegema rohkem koostööd seoses kultuuripärandi teadusuuringute kavaga ja suurendama toetust kultuuripärandiga seotud teadusuuringute algatustele ELi teadustegevuse ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” raames, näiteks ühise kavandamise algatusele „Kultuuripärand ja muutuv maailm”;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 26. | jätkama ELi kultuuripärandi majandusliku ja sotsiaalse mõju analüüsi ning aitama kaasa kultuuripärandile strateegilise lähenemisviisi väljakujundamisele; |
| --- | --- |

26.

jätkama ELi kultuuripärandi majandusliku ja sotsiaalse mõju analüüsi ning aitama kaasa kultuuripärandile strateegilise lähenemisviisi väljakujundamisele;

| 27. | võtma strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisel arvesse kultuuripärandi rolli selle strateegia eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

27.

võtma strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisel arvesse kultuuripärandi rolli selle strateegia eesmärkide saavutamisel;

| 28. | võtma riigiabi eeskirjade kohaldamisel arvesse kultuuripärandi eripära; |
| --- | --- |

28.

võtma riigiabi eeskirjade kohaldamisel arvesse kultuuripärandi eripära;

| 29. | edendama liidu programmide raames rahastatud projektidest tulenevate heade tavade jagamist ja kasutamist, eesmärgiga tõhustada kultuuripärandi jätkusuutlikku kasutamist ja haldamist; |
| --- | --- |

29.

edendama liidu programmide raames rahastatud projektidest tulenevate heade tavade jagamist ja kasutamist, eesmärgiga tõhustada kultuuripärandi jätkusuutlikku kasutamist ja haldamist;

| 30. | toetama tõhusamalt ELi tasandil avaliku ja erasektori pärandiekspertide ja -spetsialistide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise võrgustiku loomist ja vahendite ühiskasutamist. |
| --- | --- |

30.

toetama tõhusamalt ELi tasandil avaliku ja erasektori pärandiekspertide ja -spetsialistide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise võrgustiku loomist ja vahendite ühiskasutamist.

---

(1)  ELT L 303, 22.11.2011, lk 1.

---

| 14.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 183/39

---

Nõukogu järeldused, 21. mai 2014, soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis

2014/C 183/09

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE, ET:

| 1. | naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu aluspõhimõte, mis on sätestatud aluslepingutes. See on üks Euroopa Liidu eesmärkidest ja ülesannetest ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte integreerimine kõikidesse liidu tegevustesse on liidu eriline missioon (1); |
| --- | --- |

1.

naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu aluspõhimõte, mis on sätestatud aluslepingutes. See on üks Euroopa Liidu eesmärkidest ja ülesannetest ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte integreerimine kõikidesse liidu tegevustesse on liidu eriline missioon (1);

| 2. | sooline võrdõiguslikkus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23; |
| --- | --- |

2.

sooline võrdõiguslikkus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23;

| 3. | komisjon on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 (2) ,milles määratakse kindlaks viis prioriteetset tegevusvaldkonda – võrdväärne majanduslik iseseisvus; võrdne tasu võrdse töö eest ja võrdväärne töö; võrdõiguslikkus otsustamistasandil; väärikus ja isikupuutumatus ning soolise vägivalla lõpetamine; ning sooline võrdõiguslikkus välistegevuses –, võtnud endale kohuseks innustada soolise võrdõiguslikkuse küsimuste integreerimist kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse. Oma teatises Euroopa mõõtme arendamise kohta spordis (3) tegi komisjon ettepaneku meetmete kohta, mis keskenduvad eelkõige sisserändajatest naiste ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste sportimisvõimalustele, juurdepääsule otsustustasandile ning sooliste stereotüüpidega võitlemisele; |
| --- | --- |

3.

komisjon on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 (2) ,milles määratakse kindlaks viis prioriteetset tegevusvaldkonda – võrdväärne majanduslik iseseisvus; võrdne tasu võrdse töö eest ja võrdväärne töö; võrdõiguslikkus otsustamistasandil; väärikus ja isikupuutumatus ning soolise vägivalla lõpetamine; ning sooline võrdõiguslikkus välistegevuses –, võtnud endale kohuseks innustada soolise võrdõiguslikkuse küsimuste integreerimist kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse. Oma teatises Euroopa mõõtme arendamise kohta spordis (3) tegi komisjon ettepaneku meetmete kohta, mis keskenduvad eelkõige sisserändajatest naiste ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste sportimisvõimalustele, juurdepääsule otsustustasandile ning sooliste stereotüüpidega võitlemisele;

| 4. | sooline võrdõiguslikkus on väga tähtis majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning kõrge tööhõive tasemega seotud ELi eesmärkide saavutamiseks, samuti jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamiseks ning demograafilistele muutustele reageerimiseks; |
| --- | --- |

4.

sooline võrdõiguslikkus on väga tähtis majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning kõrge tööhõive tasemega seotud ELi eesmärkide saavutamiseks, samuti jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamiseks ning demograafilistele muutustele reageerimiseks;

| 5. | nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) on võtnud vastu järeldusi (4) soolise võrdõiguslikkuse erinevate asjakohaste aspektide kohta, eelkõige nõukogu järeldused Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) kohta ja Euroopa Komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 rakendamise toetamise kohta; |
| --- | --- |

5.

nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) on võtnud vastu järeldusi (4) soolise võrdõiguslikkuse erinevate asjakohaste aspektide kohta, eelkõige nõukogu järeldused Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) kohta ja Euroopa Komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015 rakendamise toetamise kohta;

| 6. | 3–4. detsembrini 2013 Vilniuses toimunud ELi konverentsil soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis uuriti võimalikke strateegilisi meetmeid, et saavutada sooline võrdõiguslikkus spordis aastateks 2016–2020; konverentsil kutsuti komisjoni, liikmesriike ja spordiliikumist üles töötama kõnealuses valdkonnas välja strateegiliste meetmete kava; |
| --- | --- |

6.

3–4. detsembrini 2013 Vilniuses toimunud ELi konverentsil soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis uuriti võimalikke strateegilisi meetmeid, et saavutada sooline võrdõiguslikkus spordis aastateks 2016–2020; konverentsil kutsuti komisjoni, liikmesriike ja spordiliikumist üles töötama kõnealuses valdkonnas välja strateegiliste meetmete kava;

| 7. | Brightoni deklaratsioonis, mis koostati 1994. aastal Ühendkuningriigis Brightonis toimunud naiste ja spordi teemalise esimese maailmakonverentsi tulemusel, ning UNESCO kehakultuuri ja spordi valdkonna ministrite ja kõrgemate ametnike konverentsi Ateena (2004) ja Berliini (2013) deklaratsioonides kutsuti üles võtma konkreetseid meetmeid võrdsete võimaluste edendamiseks spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

Brightoni deklaratsioonis, mis koostati 1994. aastal Ühendkuningriigis Brightonis toimunud naiste ja spordi teemalise esimese maailmakonverentsi tulemusel, ning UNESCO kehakultuuri ja spordi valdkonna ministrite ja kõrgemate ametnike konverentsi Ateena (2004) ja Berliini (2013) deklaratsioonides kutsuti üles võtma konkreetseid meetmeid võrdsete võimaluste edendamiseks spordi valdkonnas;

| 8. | konverentsil „Naistevastane vägivald ELis: väärkohtlemine kodus, tööl, avalikkuses ja internetis”, mis toimus 5. märtsil 2014 Brüsselis, tutvustati Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti naistevastast vägivalda käsitleva uuringu (5) tulemusi. Kõnealune uuring näitas, et 33 % naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda, sealhulgas kinnitas 32 % kõigist seksuaalse ahistamise ohvritest, et teo toimepanija oli ülemus, kolleeg või klient. Enamik ohvriks olnud naistest ei teavitanud oma läbielamistest ei politseid ega ka ühtegi ohvrite tugiorganisatsiooni (6); |
| --- | --- |

8.

konverentsil „Naistevastane vägivald ELis: väärkohtlemine kodus, tööl, avalikkuses ja internetis”, mis toimus 5. märtsil 2014 Brüsselis, tutvustati Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti naistevastast vägivalda käsitleva uuringu (5) tulemusi. Kõnealune uuring näitas, et 33 % naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda, sealhulgas kinnitas 32 % kõigist seksuaalse ahistamise ohvritest, et teo toimepanija oli ülemus, kolleeg või klient. Enamik ohvriks olnud naistest ei teavitanud oma läbielamistest ei politseid ega ka ühtegi ohvrite tugiorganisatsiooni (6);

| 9. | eesistujariik Kreeka seminaril „Sooline vägivald spordis: alaealiste kaitse”, mis toimus 20. märtsil 2014 Ateenas, kutsuti üles spordi kõigil tasanditel ja valdkondades käsitlema ja korrapäraselt jälgima soolist võrdõiguslikkust spordis, sealhulgas soolist vägivalda spordis, ning hindama soolise vägivalla olemust ja ulatust spordis, keskendudes eelkõige tippspordile, treeneri ja sportlase vahelistele suhetele, sportlase sportimiskeskkonnale ning sportlaste omavahelistele suhetele. Samuti kutsuti üles töötama välja piisavaid vahendeid (nt tugiteenused, nõustamine ja abitelefonid) sportlastele, kes on kannatanud seksuaalse ahistamise või vägivalla tõttu spordis; |
| --- | --- |

9.

eesistujariik Kreeka seminaril „Sooline vägivald spordis: alaealiste kaitse”, mis toimus 20. märtsil 2014 Ateenas, kutsuti üles spordi kõigil tasanditel ja valdkondades käsitlema ja korrapäraselt jälgima soolist võrdõiguslikkust spordis, sealhulgas soolist vägivalda spordis, ning hindama soolise vägivalla olemust ja ulatust spordis, keskendudes eelkõige tippspordile, treeneri ja sportlase vahelistele suhetele, sportlase sportimiskeskkonnale ning sportlaste omavahelistele suhetele. Samuti kutsuti üles töötama välja piisavaid vahendeid (nt tugiteenused, nõustamine ja abitelefonid) sportlastele, kes on kannatanud seksuaalse ahistamise või vägivalla tõttu spordis;

TUNNISTADES, ET:

| 10. | soolisele võrdõiguslikkusele spordis omistatakse teatavates liikmesriikides juba küllaltki suurt tähelepanu. Tööd on tehtud ka kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil ning rahvusvahelise spordiliikumise tasanditel, kuid soolise võrdõiguslikkuse puhul ei ole jõutud vastuvõetava tasemeni ning paljudes liikmesriikides ja rahvusvahelise spordiliikumise tasandil ei ole veel rakendatud konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

10.

soolisele võrdõiguslikkusele spordis omistatakse teatavates liikmesriikides juba küllaltki suurt tähelepanu. Tööd on tehtud ka kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil ning rahvusvahelise spordiliikumise tasanditel, kuid soolise võrdõiguslikkuse puhul ei ole jõutud vastuvõetava tasemeni ning paljudes liikmesriikides ja rahvusvahelise spordiliikumise tasandil ei ole veel rakendatud konkreetseid meetmeid;

| 11. | kuna sport on valdkond, kuhu on kaasatud alaealised, on tegu keskkonnaga, mis võib kätkeda endas vägivalla ja seksuaalse ahistamise ohtu muu hulgas usalduse tõttu, mis tekib spordiga seotud isikute vahel; |
| --- | --- |

11.

kuna sport on valdkond, kuhu on kaasatud alaealised, on tegu keskkonnaga, mis võib kätkeda endas vägivalla ja seksuaalse ahistamise ohtu muu hulgas usalduse tõttu, mis tekib spordiga seotud isikute vahel;

| 12. | paljudel spordialadel on naised alaesindatud. Vastavalt 2013. aastal korraldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringule teevad tüdrukud ja naised endiselt vähem sporti kui poisid ja mehed; |
| --- | --- |

12.

paljudel spordialadel on naised alaesindatud. Vastavalt 2013. aastal korraldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringule teevad tüdrukud ja naised endiselt vähem sporti kui poisid ja mehed;

| 13. | spordi valdkonna juhtorganites juhtivatel ametikohtadel ja treeneritena töötab endiselt vähe naisi; |
| --- | --- |

13.

spordi valdkonna juhtorganites juhtivatel ametikohtadel ja treeneritena töötab endiselt vähe naisi;

| 14. | sooline vägivald spordis, eriti alaealiste seksuaalne ahistamine ja kuritarvitamine, on märkimisväärne probleem, kuid selle paremaks mõistmiseks on vaja teha täiendavaid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

14.

sooline vägivald spordis, eriti alaealiste seksuaalne ahistamine ja kuritarvitamine, on märkimisväärne probleem, kuid selle paremaks mõistmiseks on vaja teha täiendavaid teadusuuringuid;

| 15. | soorolle hakatakse õpetama ja kinnistama väga noorest east alates ning need võivad mõjutada naiste ja meeste ühiskondliku ja eraeluga seotud soove, huvisid ja püüdlusi; |
| --- | --- |

15.

soorolle hakatakse õpetama ja kinnistama väga noorest east alates ning need võivad mõjutada naiste ja meeste ühiskondliku ja eraeluga seotud soove, huvisid ja püüdlusi;

| 16. | massiteabevahendid, sealhulgas reklaamitööstus, aitavad taastoota kultuuri vahendusel edastatavaid stereotüüpe ning naiste ja meeste kujutamist ja võivad mängida olulist rolli sooliste stereotüüpide vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

16.

massiteabevahendid, sealhulgas reklaamitööstus, aitavad taastoota kultuuri vahendusel edastatavaid stereotüüpe ning naiste ja meeste kujutamist ja võivad mängida olulist rolli sooliste stereotüüpide vastu võitlemisel;

| 17. | oma järeldustes spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (7) kutsus nõukogu liikmesriike ja komisjoni üles edendama meetmeid, mis on seotud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete, eelkõige otsustustasandi ametikohtadele soopõhiselt võrdse juurdepääsu põhimõtte integreerimisega spordiga seotud tegevustesse, ning käsitlema sporti seoses soorollidega, nagu on sätestatud ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias. Peale selle tuleb võidelda soolise vägivalla vastu, et tagada naistele ja meestele inimõiguste täielik kasutamine ja saavutada sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

17.

oma järeldustes spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (7) kutsus nõukogu liikmesriike ja komisjoni üles edendama meetmeid, mis on seotud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete, eelkõige otsustustasandi ametikohtadele soopõhiselt võrdse juurdepääsu põhimõtte integreerimisega spordiga seotud tegevustesse, ning käsitlema sporti seoses soorollidega, nagu on sätestatud ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias. Peale selle tuleb võidelda soolise vägivalla vastu, et tagada naistele ja meestele inimõiguste täielik kasutamine ja saavutada sooline võrdõiguslikkus;

RÕHUTAB SPORDI POTENTSIAALI NENDE VÄLJAKUTSETEGA TEGELEMISEL:

| 18. | sport võib olla tõhus vahend võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas. Tõelist soolist võrdõiguslikkust ei ole võimalik saavutada üksnes õigusaktidega. Tarvis on ka konkreetseid meetmeid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, et tagada spordisektori märkimisväärse asjassepuutuva potentsiaali kasutamine, võttes arvesse näiteks spordi tähtsust laste ja noorte identiteedi kujundamisel; |
| --- | --- |

18.

sport võib olla tõhus vahend võrdsete võimaluste ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas. Tõelist soolist võrdõiguslikkust ei ole võimalik saavutada üksnes õigusaktidega. Tarvis on ka konkreetseid meetmeid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, et tagada spordisektori märkimisväärse asjassepuutuva potentsiaali kasutamine, võttes arvesse näiteks spordi tähtsust laste ja noorte identiteedi kujundamisel;

| 19. | sport võib suurendada naiste ja meeste oskusi, teadmisi ja pädevusi ning seeläbi suurendada nende liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet. Spordile tuleks sooliselt kaasavam tööjõu kasutamine kasuks ja sport areneks vastavalt sellele, meelitades rohkem naisi ja mehi spordi juurde ning tuues endaga kaasa uusi ja uuenduslikke lähenemisviise treeneritööle, treeningutele, juhtimisele ja kohtunikuks olemisele; |
| --- | --- |

19.

sport võib suurendada naiste ja meeste oskusi, teadmisi ja pädevusi ning seeläbi suurendada nende liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet. Spordile tuleks sooliselt kaasavam tööjõu kasutamine kasuks ja sport areneks vastavalt sellele, meelitades rohkem naisi ja mehi spordi juurde ning tuues endaga kaasa uusi ja uuenduslikke lähenemisviise treeneritööle, treeningutele, juhtimisele ja kohtunikuks olemisele;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES:

| 20. | kaaluma soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate riiklike tegevuskavade, üldiste kokkulepete või strateegiate väljatöötamist ja järgimist tihedas koostöös spordiliikumisega; |
| --- | --- |

20.

kaaluma soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate riiklike tegevuskavade, üldiste kokkulepete või strateegiate väljatöötamist ja järgimist tihedas koostöös spordiliikumisega;

| 21. | rõhutama mitmekesisuse ja soolise tasakaalu väärtust spordijuhtimises ja edendama soolist võrdõiguslikkust spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

21.

rõhutama mitmekesisuse ja soolise tasakaalu väärtust spordijuhtimises ja edendama soolist võrdõiguslikkust spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades otsuste tegemisel;

| 22. | kaaluma koolitusmaterjalide väljatöötamist ja kasutamist poliitikakujundajate ja treenerite, samuti vanemate koolitamiseks spordi valdkonnas, aidates seeläbi kaasa sooliste stereotüüpide kaotamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele hariduse ja sporditreeningute kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

22.

kaaluma koolitusmaterjalide väljatöötamist ja kasutamist poliitikakujundajate ja treenerite, samuti vanemate koolitamiseks spordi valdkonnas, aidates seeläbi kaasa sooliste stereotüüpide kaotamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele hariduse ja sporditreeningute kõigil tasanditel;

| 23. | kaaluma sooliste stereotüüpide kaotamisele suunatud poliitikameetmete ja programmide väljatöötamist ning soolise võrdõiguslikkuse edendamist haridusvaldkonna õppekavade ja tavade kaudu noorest east alates, sealhulgas teadustegevuse, uuringute, statistika ja analüüsi edendamist sooliste stereotüüpide mõju kohta tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele spordis; |
| --- | --- |

23.

kaaluma sooliste stereotüüpide kaotamisele suunatud poliitikameetmete ja programmide väljatöötamist ning soolise võrdõiguslikkuse edendamist haridusvaldkonna õppekavade ja tavade kaudu noorest east alates, sealhulgas teadustegevuse, uuringute, statistika ja analüüsi edendamist sooliste stereotüüpide mõju kohta tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele spordis;

| 24. | edendama soolise vägivalla tõkestamist spordis noorest east alates ning spordi valdkonnas seksuaalse ahistamise ohvrite ja potentsiaalsete ohvrite kaitsmist. Vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas spordiorganisatsioonid saavad ennetada ja käsitleda seksuaalset kuritarvitamist ja ahistamist spordis; |
| --- | --- |

24.

edendama soolise vägivalla tõkestamist spordis noorest east alates ning spordi valdkonnas seksuaalse ahistamise ohvrite ja potentsiaalsete ohvrite kaitsmist. Vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas spordiorganisatsioonid saavad ennetada ja käsitleda seksuaalset kuritarvitamist ja ahistamist spordis;

| 25. | kaaluma suurte spordiürituste pakutavat võimalust korraldada ennetus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid inimkaubanduse kohta seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

25.

kaaluma suurte spordiürituste pakutavat võimalust korraldada ennetus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid inimkaubanduse kohta seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES OMA PÄDEVUSTE PIIRES JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES NING LIIKMESRIIKIDE POOLT SPORDIPOLIITIKA VALDKONNAS KANTAVAT VASTUTUST AUSTADES:

| 26. | kaaluma koostöös spordiorganisatsioonidega sobivate ja proportsionaalsete meetmete väljatöötamist kooskõlas siseriikliku ja ELi õigusega ning kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega, selleks et kontrollida spordi valdkonnas (eelkõige alaealistega) töötavate isikute sobivust. Nimetatud meetmeteks võivad olla registreerimissüsteemid, intervjuud või iseloomustused (muu hulgas tõend kriminaalkaristuste puudumise kohta); |
| --- | --- |

26.

kaaluma koostöös spordiorganisatsioonidega sobivate ja proportsionaalsete meetmete väljatöötamist kooskõlas siseriikliku ja ELi õigusega ning kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega, selleks et kontrollida spordi valdkonnas (eelkõige alaealistega) töötavate isikute sobivust. Nimetatud meetmeteks võivad olla registreerimissüsteemid, intervjuud või iseloomustused (muu hulgas tõend kriminaalkaristuste puudumise kohta);

| 27. | tugevdama ja süvalaiendama soolist mõõdet spordipoliitikas ning edendama sooliste stereotüüpide kaotamist spordi ja teiste seotud poliitikavaldkondade ja ELi programmide kaudu kõigil tasanditel kooskõlas spordieetika põhimõttega; |
| --- | --- |

27.

tugevdama ja süvalaiendama soolist mõõdet spordipoliitikas ning edendama sooliste stereotüüpide kaotamist spordi ja teiste seotud poliitikavaldkondade ja ELi programmide kaudu kõigil tasanditel kooskõlas spordieetika põhimõttega;

| 28. | lisama soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlev küsimus spordiga seotud asjakohaste tulevaste meetmete konteksti nii riiklikul kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

28.

lisama soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlev küsimus spordiga seotud asjakohaste tulevaste meetmete konteksti nii riiklikul kui ka ELi tasandil;

| 29. | parandama kõigi asjaomaste sidusrühmade sportimisvõimalusi ja julgustama osalemist Euroopa programmides nagu „Erasmus+” ja vajaduse korral teistes ELi rahastamisvahendites soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks spordis, keskendudes eelkõige treeneritele ja treeneriharidusele ning spordi õiglasele kujutamisele massiteabevahendites; |
| --- | --- |

29.

parandama kõigi asjaomaste sidusrühmade sportimisvõimalusi ja julgustama osalemist Euroopa programmides nagu „Erasmus+” ja vajaduse korral teistes ELi rahastamisvahendites soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks spordis, keskendudes eelkõige treeneritele ja treeneriharidusele ning spordi õiglasele kujutamisele massiteabevahendites;

| 30. | kaaluma vajaduse korral soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide seadmist tingimuseks spordiorganisatsioonide rahastamisele riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

30.

kaaluma vajaduse korral soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide seadmist tingimuseks spordiorganisatsioonide rahastamisele riiklikest vahenditest;

| 31. | julgustama praktilise soopõhise lähenemisviisi kaasamist spordi valdkonnas kavandatud projektide ja programmide hindamisse avalik-õiguslike asutuste poolt; |
| --- | --- |

31.

julgustama praktilise soopõhise lähenemisviisi kaasamist spordi valdkonnas kavandatud projektide ja programmide hindamisse avalik-õiguslike asutuste poolt;

| 32. | kaaluma suuniste koostamist, mis võiks toetada põhimeetmete rakendamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

32.

kaaluma suuniste koostamist, mis võiks toetada põhimeetmete rakendamist ELi tasandil;

| 33. | kaaluma koostöös rahvusvaheliste spordiorganisatsioonidega loetelu koostamist soolisse võrdõiguslikkusesse spordis antud panuse kohta; |
| --- | --- |

33.

kaaluma koostöös rahvusvaheliste spordiorganisatsioonidega loetelu koostamist soolisse võrdõiguslikkusesse spordis antud panuse kohta;

KUTSUB SPORDIORGANISATSIOONIDE AUTONOOMSUST ARVESSE VÕTTES SPORDIORGANISATSIOONE JA SIDUSRÜHMI ÜLES:

| 34. | kaaluma soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate tegevuskavade või strateegiate väljatöötamist ja järgimist; |
| --- | --- |

34.

kaaluma soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate tegevuskavade või strateegiate väljatöötamist ja järgimist;

| 35. | rõhutama mitmekesisuse ja soolise tasakaalu väärtust spordijuhtimises ja treenerite seas ning edendama soolist võrdõiguslikkust spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

35.

rõhutama mitmekesisuse ja soolise tasakaalu väärtust spordijuhtimises ja treenerite seas ning edendama soolist võrdõiguslikkust spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades otsuste tegemisel;

| 36. | kaaluma ja süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust spordis ja soodustama sooliste stereotüüpide kaotamist reklaamikampaaniate abil ning kõigi vanuserühmade sporditegevuse poliitikakujundajatele ja treeneritele mõeldud koolitusmaterjalide väljatöötamise ja kasutamise abil; |
| --- | --- |

36.

kaaluma ja süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust spordis ja soodustama sooliste stereotüüpide kaotamist reklaamikampaaniate abil ning kõigi vanuserühmade sporditegevuse poliitikakujundajatele ja treeneritele mõeldud koolitusmaterjalide väljatöötamise ja kasutamise abil;

| 37. | lisama soolise vägivallaga seotud konkreetsed meetmed ja menetlused eetikakoodeksitesse ja kaaluma asjassepuutuvatele isikutele suunatud sihtmeetmete, nt abitelefonide ja konkreetsete tugiteenuste loomist; |
| --- | --- |

37.

lisama soolise vägivallaga seotud konkreetsed meetmed ja menetlused eetikakoodeksitesse ja kaaluma asjassepuutuvatele isikutele suunatud sihtmeetmete, nt abitelefonide ja konkreetsete tugiteenuste loomist;

| 38. | julgustama spordi mitteseksistliku meediakajastuse edendamist; |
| --- | --- |

38.

julgustama spordi mitteseksistliku meediakajastuse edendamist;

| 39. | innustama soolise tasakaalu suurendamist nii spordi valdkonna juhatustes ja komiteedes kui ka juhtimise ja treeneritöö valdkonnas ning püüdma kaotada mitteseadusandlikud takistused naistele sellistele ametikohtadele asumisel; |
| --- | --- |

39.

innustama soolise tasakaalu suurendamist nii spordi valdkonna juhatustes ja komiteedes kui ka juhtimise ja treeneritöö valdkonnas ning püüdma kaotada mitteseadusandlikud takistused naistele sellistele ametikohtadele asumisel;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 40. | integreerima soolise mõõtme spordipoliitika kõikidesse aspektidesse ja soodustama sooliste stereotüüpide kaotamist spordis kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

40.

integreerima soolise mõõtme spordipoliitika kõikidesse aspektidesse ja soodustama sooliste stereotüüpide kaotamist spordis kõigil tasanditel;

| 41. | edendama aktiivset koostööd asjaomaste sotsiaalpartnerite vahel sotsiaaldialoogi raames ja spordiliikumisega struktureeritud dialoogi raames, et vähendada soolist ebavõrdsust erinevates valdkondades, sh tööturul; |
| --- | --- |

41.

edendama aktiivset koostööd asjaomaste sotsiaalpartnerite vahel sotsiaaldialoogi raames ja spordiliikumisega struktureeritud dialoogi raames, et vähendada soolist ebavõrdsust erinevates valdkondades, sh tööturul;

| 42. | toetama riikidevahelisi algatusi (nt teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, heade tavade vahetamist, uuringuid, võrgustikke, projekte), mille puhul keskendutakse soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste strateegiliste meetmete rakendamisele ELi rahastamisprogrammide, sealhulgas „Erasmus+” raames, pidades silmas otsuste tegemist spordi valdkonna juhtorganites, treeneritööd ning võitlust soolise vägivalla ja negatiivsete stereotüüpide vastu spordis; |
| --- | --- |

42.

toetama riikidevahelisi algatusi (nt teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, heade tavade vahetamist, uuringuid, võrgustikke, projekte), mille puhul keskendutakse soolist võrdõiguslikkust spordis käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste strateegiliste meetmete rakendamisele ELi rahastamisprogrammide, sealhulgas „Erasmus+” raames, pidades silmas otsuste tegemist spordi valdkonna juhtorganites, treeneritööd ning võitlust soolise vägivalla ja negatiivsete stereotüüpide vastu spordis;

| 43. | teostama uuringuid soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, keskendudes eelkõige treeneritööle, treenimisele, juhtimisele ja kohtunikuks olemisele tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. Peale selle algatama eriuuringu, et hinnata soolise vägivalla olemust ja ulatust spordis; |
| --- | --- |

43.

teostama uuringuid soolise võrdõiguslikkuse kohta spordis spordi kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, keskendudes eelkõige treeneritööle, treenimisele, juhtimisele ja kohtunikuks olemisele tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. Peale selle algatama eriuuringu, et hinnata soolise vägivalla olemust ja ulatust spordis;

| 44. | toetama soolise võrdõiguslikkuse integreerimisvahendite, mida on kohandatud vastavalt olukorrale, väljatöötamist ja kasutamist, näiteks soolise võrdõiguslikkusega arvestamine eelarve koostamisel ja soolise mõju hindamine, ning kaaluma nende vahendite rakendamist programmi „Erasmus+” ja teiste ELi rahastamisvahendite raames, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

44.

toetama soolise võrdõiguslikkuse integreerimisvahendite, mida on kohandatud vastavalt olukorrale, väljatöötamist ja kasutamist, näiteks soolise võrdõiguslikkusega arvestamine eelarve koostamisel ja soolise mõju hindamine, ning kaaluma nende vahendite rakendamist programmi „Erasmus+” ja teiste ELi rahastamisvahendite raames, kui see on asjakohane.

---

(1)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2 ja artikli 3 lõige 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 8.

(2)  Dok 13767/10.

(3)  Dok 5597/11.

(4)  Vastavalt dokumendid 18127/10 ja 7370/11.

(5)  Uuring põhines 42 000 naisega (vanuses 18–74 eluaastat) tehtud suulistel küsitlustel ELi 28 liikmesriigis.

(6)  http://fra.europa.eu/en/vaw-survey-results

(7)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 5.

---