# Den Europæiske Unions C 185/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 185 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang17. juni 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 185

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang17. juni 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 185/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2014/C 185/02 | Kommissionens afgørelse af 10. juni 2014 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri | 2 |
| 2014/C 185/03 | Kommissionens afgørelse af 10. juni 2014 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri | 17 |
| 2014/C 185/04 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 32 |
| 2014/C 185/05 | Erklæring fra Europa-Kommissionen om artikel 7, stk. 3, i aftalen om fælles udbud vedrørende medicinske modforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU | 33 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2014/C 185/06 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i FællesskabetCaret -2?> — Udbud vedrørende drift af lufttrafiktjenester med forpligtelser til offentlig tjeneste (
  1
  ) | 34 |
| 2014/C 185/07 | Likvidation — Afgørelse om indledning af likvidation af LA VIE GREEK PUBLIC LIMITED HEALTH INSURANCE COMPANY — Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF om sanering og likvidation af forsikringsselskaber) | 35 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 185/01

Euroens vekselkurs

1

2014/C 185/02

Kommissionens afgørelse af 10. juni 2014 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

2

2014/C 185/03

Kommissionens afgørelse af 10. juni 2014 om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

17

2014/C 185/04

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

32

2014/C 185/05

Erklæring fra Europa-Kommissionen om artikel 7, stk. 3, i aftalen om fælles udbud vedrørende medicinske modforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU

33

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2014/C 185/06

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i FællesskabetCaret -2?> — Udbud vedrørende drift af lufttrafiktjenester med forpligtelser til offentlig tjeneste (
  1
  )

1

34

2014/C 185/07

Likvidation — Afgørelse om indledning af likvidation af LA VIE GREEK PUBLIC LIMITED HEALTH INSURANCE COMPANY — Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF om sanering og likvidation af forsikringsselskaber)

Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF om sanering og likvidation af forsikringsselskaber)

35

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2014/C 185/08 | Indkaldelse af forslag IX-2015/01 — Tilskud til politiske partier på europæisk plan | 36 |
| 2014/C 185/09 | Indkaldelse af forslag IX-2015/02 — Tilskud til politiske fonde på europæisk plan | 41 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 185/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7209 — Faurecia/Magneti Marelli/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 45 |
| 2014/C 185/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7294 — Carlyle/Haier Group/Haier Biomedical and Laboratory Product) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 46 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

2014/C 185/08

Indkaldelse af forslag IX-2015/01 — Tilskud til politiske partier på europæisk plan

36

2014/C 185/09

Indkaldelse af forslag IX-2015/02 — Tilskud til politiske fonde på europæisk plan

41

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2014/C 185/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7209 — Faurecia/Magneti Marelli/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

45

2014/C 185/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7294 — Carlyle/Haier Group/Haier Biomedical and Laboratory Product) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/1

---

Euroens vekselkurs (1)

16. juni 2014

(2014/C 185/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3532 |
| JPY | japanske yen | 137,81 |
| DKK | danske kroner | 7,4571 |
| GBP | pund sterling | 0,79740 |
| SEK | svenske kroner | 9,0005 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2176 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,1190 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,438 |
| HUF | ungarske forint | 307,51 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,1425 |
| RON | rumænske leu | 4,3963 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,8979 |
| AUD | australske dollar | 1,4426 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4724 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,4893 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5611 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6927 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 380,77 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,5266 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,4248 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5805 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 999,04 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,3650 |
| PHP | filippinske pesos | 59,436 |
| RUB | russiske rubler | 46,9129 |
| THB | thailandske bath | 43,781 |
| BRL | brasilianske real | 3,0187 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,6505 |
| INR | indiske rupee | 81,4220 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3532

JPY

japanske yen

137,81

DKK

danske kroner

7,4571

GBP

pund sterling

0,79740

SEK

svenske kroner

9,0005

CHF

schweiziske franc

1,2176

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,1190

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,438

HUF

ungarske forint

307,51

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,1425

RON

rumænske leu

4,3963

TRY

tyrkiske lira

2,8979

AUD

australske dollar

1,4426

CAD

canadiske dollar

1,4724

HKD

hongkongske dollar

10,4893

NZD

newzealandske dollar

1,5611

SGD

singaporeanske dollar

1,6927

KRW

sydkoreanske won

1 380,77

ZAR

sydafrikanske rand

14,5266

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,4248

HRK

kroatiske kuna

7,5805

IDR

indonesiske rupiah

15 999,04

MYR

malaysiske ringgit

4,3650

PHP

filippinske pesos

59,436

RUB

russiske rubler

46,9129

THB

thailandske bath

43,781

BRL

brasilianske real

3,0187

MXN

mexicanske pesos

17,6505

INR

indiske rupee

81,4220

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/2

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. juni 2014

om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

(2014/C 185/02)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 32, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   INDLEDNING

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (i det følgende benævnt »IUU-forordningen«) oprettes der en EF-ordning, som tager sigte på at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (i det følgende benævnt »IUU-forordningen«) oprettes der en EF-ordning, som tager sigte på at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri).

| (2) | I IUU-forordningens kapitel VI fastsættes den procedure, der skal følges ved identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, det fastsættes, hvilke foranstaltninger der kan træffes over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, der fastsættes bestemmelser om opstilling af en liste over sådanne tredjelande, fjernelse fra listen over sådanne tredjelande og om offentliggørelse af nævnte liste, og der fastsættes bestemmelser om hasteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

I IUU-forordningens kapitel VI fastsættes den procedure, der skal følges ved identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, det fastsættes, hvilke foranstaltninger der kan træffes over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, der fastsættes bestemmelser om opstilling af en liste over sådanne tredjelande, fjernelse fra listen over sådanne tredjelande og om offentliggørelse af nævnte liste, og der fastsættes bestemmelser om hasteforanstaltninger.

| (3) | Kommissionen skal i henhold til artikel 32 i IUU-forordningen underrette tredjelande om, at de kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande. En sådan underretning er foreløbig. Underretningen af de pågældende tredjelande om, at de kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, skal være baseret på kriterierne i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen skal også træffe alle de foranstaltninger over for disse lande, som er fastsat i artikel 32. Kommissionen skal i sin meddelelse navnlig oplyse, hvilke vigtige omstændigheder og overvejelser der ligger til grund for identifikationen; den skal informere de pågældende lande om, at de har mulighed for at fremsætte bemærkninger og forelægge dokumentation til afkræftelse af de omstændigheder, der har ført til identifikationen, eller eventuelt en handlingsplan, som tager sigte på at rette op på situationen, og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at afhjælpe problemerne. Kommissionen skal give de pågældende tredjelande tilstrækkelig tid til at svare på meddelelsen og til at træffe afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen skal i henhold til artikel 32 i IUU-forordningen underrette tredjelande om, at de kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande. En sådan underretning er foreløbig. Underretningen af de pågældende tredjelande om, at de kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, skal være baseret på kriterierne i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen skal også træffe alle de foranstaltninger over for disse lande, som er fastsat i artikel 32. Kommissionen skal i sin meddelelse navnlig oplyse, hvilke vigtige omstændigheder og overvejelser der ligger til grund for identifikationen; den skal informere de pågældende lande om, at de har mulighed for at fremsætte bemærkninger og forelægge dokumentation til afkræftelse af de omstændigheder, der har ført til identifikationen, eller eventuelt en handlingsplan, som tager sigte på at rette op på situationen, og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at afhjælpe problemerne. Kommissionen skal give de pågældende tredjelande tilstrækkelig tid til at svare på meddelelsen og til at træffe afhjælpende foranstaltninger.

| (4) | Kommissionen kan i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificere tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende lande, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen kan i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificere tredjelande, som den betragter som ikke-samarbejdende lande, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (5) | Identifikationen af ikke-samarbejdende tredjelande vil blive baseret på en undersøgelse af alle de oplysninger, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 31, stk. 2. |
| --- | --- |

(5)

Identifikationen af ikke-samarbejdende tredjelande vil blive baseret på en undersøgelse af alle de oplysninger, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 31, stk. 2.

| (6) | I henhold til IUU-forordningens artikel 33 kan Rådet opstille en liste over ikke-samarbejdende tredjelande. Over for sådanne lande kan der bl.a. træffes de foranstaltninger, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 38. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til IUU-forordningens artikel 33 kan Rådet opstille en liste over ikke-samarbejdende tredjelande. Over for sådanne lande kan der bl.a. træffes de foranstaltninger, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 38.

| (7) | I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 1, kan fangstattester, der er valideret af en tredjelandsflagstat, kun godkendes, hvis den pågældende flagstat meddeler Kommissionen, hvilke ordninger den har iværksat med henblik på at gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 1, kan fangstattester, der er valideret af en tredjelandsflagstat, kun godkendes, hvis den pågældende flagstat meddeler Kommissionen, hvilke ordninger den har iværksat med henblik på at gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde.

| (8) | I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, skal Kommissionen samarbejde administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningen. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, skal Kommissionen samarbejde administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningen.

2.   PROCEDURE OVER FOR DEN UAFHÆNGIGE STAT PAPUA NY GUINEA

| (9) | Den 4. februar 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 20 en meddelelse fra Den Uafhængige Stat Papua Ny Guinea (PNG), som landet havde sendt i sin egenskab af flagstat. |
| --- | --- |

(9)

Den 4. februar 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 20 en meddelelse fra Den Uafhængige Stat Papua Ny Guinea (PNG), som landet havde sendt i sin egenskab af flagstat.

| (10) | Den 7.-11. november 2011 foretog Kommissionen med støtte fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) et kontrolbesøg i PNG inden for rammerne af det administrative samarbejde, der er fastsat bestemmelser om i IUU-forordningens artikel 20, stk. 4. |
| --- | --- |

(10)

Den 7.-11. november 2011 foretog Kommissionen med støtte fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) et kontrolbesøg i PNG inden for rammerne af det administrative samarbejde, der er fastsat bestemmelser om i IUU-forordningens artikel 20, stk. 4.

| (11) | Formålet med besøget var at verificere oplysningerne om de ordninger, PNG har indført med henblik på at gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde, de foranstaltninger, som PNG har truffet for at opfylde sin forpligtelse til at bekæmpe IUU-fiskeri, og de foranstaltninger, landet har truffet for at opfylde de krav og forskrifter, der er forbundet med gennemførelsen af EU's fangstattestordning. |
| --- | --- |

(11)

Formålet med besøget var at verificere oplysningerne om de ordninger, PNG har indført med henblik på at gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde, de foranstaltninger, som PNG har truffet for at opfylde sin forpligtelse til at bekæmpe IUU-fiskeri, og de foranstaltninger, landet har truffet for at opfylde de krav og forskrifter, der er forbundet med gennemførelsen af EU's fangstattestordning.

| (12) | Den endelige rapport over kontrolbesøget blev sendt til PNG den 15. februar 2012. |
| --- | --- |

(12)

Den endelige rapport over kontrolbesøget blev sendt til PNG den 15. februar 2012.

| (13) | Kommissionen modtog PNG's bemærkninger til den endelige rapport den 25. maj 2012. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen modtog PNG's bemærkninger til den endelige rapport den 25. maj 2012.

| (14) | Den 7.-16. november 2012 foretog Kommissionen endnu et kontrolbesøg i PNG for at følge op på de tiltag, der blev truffet under det første kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(14)

Den 7.-16. november 2012 foretog Kommissionen endnu et kontrolbesøg i PNG for at følge op på de tiltag, der blev truffet under det første kontrolbesøg.

| (15) | Den 3. januar 2013 fremsendte PNG yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(15)

Den 3. januar 2013 fremsendte PNG yderligere oplysninger.

| (16) | Den endelige rapport over kontrolbesøget blev forelagt for PNG den 7. marts 2013. |
| --- | --- |

(16)

Den endelige rapport over kontrolbesøget blev forelagt for PNG den 7. marts 2013.

| (17) | Den 5. juli 2013 fremsendte PNG bemærkninger til kontrolrapporten fra november 2012. |
| --- | --- |

(17)

Den 5. juli 2013 fremsendte PNG bemærkninger til kontrolrapporten fra november 2012.

| (18) | Den 12. juli 2013 afholdt Kommissionens tjenestegrene møde med repræsentanter for PNG. |
| --- | --- |

(18)

Den 12. juli 2013 afholdt Kommissionens tjenestegrene møde med repræsentanter for PNG.

| (19) | Den 9. oktober 2013 sendte Kommissionen skriftlige bemærkninger til PNG, hvori den gjorde opmærksom på, at der var behov for konkrete tiltag og reformer for at løse de vigtigste og mest presserende problemer. |
| --- | --- |

(19)

Den 9. oktober 2013 sendte Kommissionen skriftlige bemærkninger til PNG, hvori den gjorde opmærksom på, at der var behov for konkrete tiltag og reformer for at løse de vigtigste og mest presserende problemer.

| (20) | PNG fremsendte yderligere oplysninger i brev af henholdsvis 11. november 2013 og 4. december 2013. |
| --- | --- |

(20)

PNG fremsendte yderligere oplysninger i brev af henholdsvis 11. november 2013 og 4. december 2013.

| (21) | Den 12. december 2013 afholdt Kommissionens tjenestegrene møde med repræsentanter for PNG. |
| --- | --- |

(21)

Den 12. december 2013 afholdt Kommissionens tjenestegrene møde med repræsentanter for PNG.

| (22) | Den 6. januar 2014 fremsendte PNG yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(22)

Den 6. januar 2014 fremsendte PNG yderligere oplysninger.

| (23) | PNG er medlem af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC). PNG har ratificeret De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 (UNCLOS) og De Forenede Nationers aftale af 1995 om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (UNFSA). PNG er part i konventionen om oprettelse af Fiskeriagenturet for det Sydlige Stillehav (FFA) (2) og i Nauru-aftalen (PNA) om samarbejde om forvaltningen af fiskeri af fælles interesse (3). |
| --- | --- |

(23)

PNG er medlem af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC). PNG har ratificeret De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 (UNCLOS) og De Forenede Nationers aftale af 1995 om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (UNFSA). PNG er part i konventionen om oprettelse af Fiskeriagenturet for det Sydlige Stillehav (FFA) (2) og i Nauru-aftalen (PNA) om samarbejde om forvaltningen af fiskeri af fælles interesse (3).

| (24) | For at vurdere, om PNG overholder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat i henhold til de internationale aftaler, der er nævnt i betragtning (23), og i henhold til de bestemmelser, der er fastsat af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (ligeledes nævnt i betragtning 23), har Kommissionen indhentet og analyseret alle de til formålet nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

(24)

For at vurdere, om PNG overholder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat i henhold til de internationale aftaler, der er nævnt i betragtning (23), og i henhold til de bestemmelser, der er fastsat af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (ligeledes nævnt i betragtning 23), har Kommissionen indhentet og analyseret alle de til formålet nødvendige oplysninger.

| (25) | Kommissionen har også baseret sin analyse på oplysninger, som er offentliggjort af WCPFC, og andre offentligt tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har også baseret sin analyse på oplysninger, som er offentliggjort af WCPFC, og andre offentligt tilgængelige oplysninger.

3.   EVENTUEL IDENTIFIKATION AF PNG SOM IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (26) | Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, analyseret PNG's forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse har Kommissionen taget hensyn til de kriterier, der er anført i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, analyseret PNG's forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse har Kommissionen taget hensyn til de kriterier, der er anført i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7.

3.1.   Gentagne tilfælde af IUU-fiskeri og IUU-handelsstrømme (IUU-forordningens artikel 31, stk. 4)

| (27) | Ud fra de oplysninger, der er indhentet fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers fartøjslister, skal det skal bemærkes, at der hverken på de foreløbige eller de endelige IUU-lister er opført fartøjer, som fører PNG's flag, og der findes ingen dokumentation for, at der tidligere er udøvet IUU-fiskeri fra sådanne fartøjer, som gør det muligt for Kommissionen at analysere PNG's præstation, når det gælder gentagne tilfælde af IUU-fiskeri som omhandlet i artikel 31, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(27)

Ud fra de oplysninger, der er indhentet fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers fartøjslister, skal det skal bemærkes, at der hverken på de foreløbige eller de endelige IUU-lister er opført fartøjer, som fører PNG's flag, og der findes ingen dokumentation for, at der tidligere er udøvet IUU-fiskeri fra sådanne fartøjer, som gør det muligt for Kommissionen at analysere PNG's præstation, når det gælder gentagne tilfælde af IUU-fiskeri som omhandlet i artikel 31, stk. 4, litra a).

| (28) | I overensstemmelse med artikel 31, stk. 4, litra b), har Kommissionen ligeledes undersøgt de foranstaltninger, som PNG har truffet, når det gælder adgang til markedet for fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(28)

I overensstemmelse med artikel 31, stk. 4, litra b), har Kommissionen ligeledes undersøgt de foranstaltninger, som PNG har truffet, når det gælder adgang til markedet for fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri.

| (29) | På grundlag af en gennemgang af alle de foreliggende oplysninger, mener Kommissionen ikke, at PNG er i stand til at sikre, at fiskevarer, der indføres i PNG eller leveres til forarbejdningsanlæg med base i PNG, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Dette skyldes systemiske problemer, som hindrer PNG's myndigheder i at spore fangster, simpelt hen fordi der ikke foreligger officielle data om de mængder, der landes, importeres og/eller forarbejdes. De vigtigste elementer, der ligger til grund for Kommissionens vurdering, kan opsummeres som følger. |
| --- | --- |

(29)

På grundlag af en gennemgang af alle de foreliggende oplysninger, mener Kommissionen ikke, at PNG er i stand til at sikre, at fiskevarer, der indføres i PNG eller leveres til forarbejdningsanlæg med base i PNG, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Dette skyldes systemiske problemer, som hindrer PNG's myndigheder i at spore fangster, simpelt hen fordi der ikke foreligger officielle data om de mængder, der landes, importeres og/eller forarbejdes. De vigtigste elementer, der ligger til grund for Kommissionens vurdering, kan opsummeres som følger.

| (30) | Størstedelen af fiskeriet i farvandene under PNG's jurisdiktion udøves ikke af fartøjer, der fører PNG's flag, men af fartøjer under fremmed flag, som regelmæssigt benytter sig af PNG's havne. I sin rapport til den 8. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, som blev afholdt i 2012 (4), oplyser PNG, at der i 2011 var i alt 251 fartøjer, der fiskede i PNG's farvande, nemlig 35 langlinefartøjer og 216 notfartøjer. Ud af de 216 notfartøjer var der 10, der førte PNG's flag, 39, der var chartret i PNG (lokalt baserede fartøjer under fremmed flag), og 167, der førte fremmede flag, og som fiskede i henhold til adgangsaftaler. Der blev fremlagt lignende oplysninger i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg. I november 2012 meddelte PNG Kommissionen, at der var 214 notfartøjer, der havde fået tilladelse til at fiske i PNG's farvande, og at de havde fået tildelt en samlet tilladt fangstmængde (TAC) på over 700 000 ton (faktisk 720 000 ton ifølge de oplysninger, som PNG’s myndigheder fremlagde for Kommissionen under kontrolbesøget i 2011 (5)). |
| --- | --- |

(30)

Størstedelen af fiskeriet i farvandene under PNG's jurisdiktion udøves ikke af fartøjer, der fører PNG's flag, men af fartøjer under fremmed flag, som regelmæssigt benytter sig af PNG's havne. I sin rapport til den 8. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, som blev afholdt i 2012 (4), oplyser PNG, at der i 2011 var i alt 251 fartøjer, der fiskede i PNG's farvande, nemlig 35 langlinefartøjer og 216 notfartøjer. Ud af de 216 notfartøjer var der 10, der førte PNG's flag, 39, der var chartret i PNG (lokalt baserede fartøjer under fremmed flag), og 167, der førte fremmede flag, og som fiskede i henhold til adgangsaftaler. Der blev fremlagt lignende oplysninger i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg. I november 2012 meddelte PNG Kommissionen, at der var 214 notfartøjer, der havde fået tilladelse til at fiske i PNG's farvande, og at de havde fået tildelt en samlet tilladt fangstmængde (TAC) på over 700 000 ton (faktisk 720 000 ton ifølge de oplysninger, som PNG’s myndigheder fremlagde for Kommissionen under kontrolbesøget i 2011 (5)).

| (31) | Med hensyn til PNG's ekspanderende tunforarbejdningsindustri har Kommissionen undersøgt denne industris aktiviteter og deres potentielle betydning for IUU-fiskevarers adgang til PNG's marked. |
| --- | --- |

(31)

Med hensyn til PNG's ekspanderende tunforarbejdningsindustri har Kommissionen undersøgt denne industris aktiviteter og deres potentielle betydning for IUU-fiskevarers adgang til PNG's marked.

| (32) | I FAO's internationale handlingsplan for forebyggelse, afværgelse og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) findes der en række retningslinjer for internationalt godkendte markedsforanstaltninger, som kan hjælpe med til at reducere eller standse handelen med fisk og fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. I handlingsplanens punkt 71 foreslås det, at landene tager skridt til at gøre deres marked mere gennemsigtigt, således at det er muligt at spore fisk og fiskevarer. Der findes ligeledes i artikel 11 i den adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som er udarbejdet af De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), en beskrivelse af god praksis for ansvarlig international samhandel og for de foranstaltninger, der træffes, når fiskene først er fanget. Det bør efter artikel 11.1.11 sikres, at den internationale samhandel og handelen på hjemmemarkedet med fisk og fiskevarer foregår i overensstemmelse med forsvarlig bevarelses- og forvaltningspraksis, ved at det gøres lettere at identificere fisks og fiskevarers oprindelse. |
| --- | --- |

(32)

I FAO's internationale handlingsplan for forebyggelse, afværgelse og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) findes der en række retningslinjer for internationalt godkendte markedsforanstaltninger, som kan hjælpe med til at reducere eller standse handelen med fisk og fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri. I handlingsplanens punkt 71 foreslås det, at landene tager skridt til at gøre deres marked mere gennemsigtigt, således at det er muligt at spore fisk og fiskevarer. Der findes ligeledes i artikel 11 i den adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som er udarbejdet af De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), en beskrivelse af god praksis for ansvarlig international samhandel og for de foranstaltninger, der træffes, når fiskene først er fanget. Det bør efter artikel 11.1.11 sikres, at den internationale samhandel og handelen på hjemmemarkedet med fisk og fiskevarer foregår i overensstemmelse med forsvarlig bevarelses- og forvaltningspraksis, ved at det gøres lettere at identificere fisks og fiskevarers oprindelse.

| (33) | Under kontrolbesøget i PNG i 2011 og 2012 besøgte Kommissionen sammen med PNG's nationale fiskerimyndigheder en række tunforarbejdningsanlæg med hjemsted i PNG eller afholdt møder med de driftsansvarlige for disse virksomheder. |
| --- | --- |

(33)

Under kontrolbesøget i PNG i 2011 og 2012 besøgte Kommissionen sammen med PNG's nationale fiskerimyndigheder en række tunforarbejdningsanlæg med hjemsted i PNG eller afholdt møder med de driftsansvarlige for disse virksomheder.

| (34) | Forarbejdningsanlæggene modtager nogle af deres råvarer fra lokalt baserede fartøjer under fremmed flag, som fisker i henhold til chartringaftaler. I rapporten til WCPFC's videnskabelige udvalg (6), som PNG indsendte i 2012, oplyste landet, at der i 2011 var 39 chartrede fartøjer, som fiskede både i og uden for PNG's farvande, dog med den største fiskeriindsats i PNG's farvande (over 74 % i gennemsnit i løbet af de seneste 4 år). Nogle af disse fartøjer fører et flag tilhørende et land, som den 15. november 2012 blev underrettet af Kommissionen om, at det muligvis vil blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fisker. |
| --- | --- |

(34)

Forarbejdningsanlæggene modtager nogle af deres råvarer fra lokalt baserede fartøjer under fremmed flag, som fisker i henhold til chartringaftaler. I rapporten til WCPFC's videnskabelige udvalg (6), som PNG indsendte i 2012, oplyste landet, at der i 2011 var 39 chartrede fartøjer, som fiskede både i og uden for PNG's farvande, dog med den største fiskeriindsats i PNG's farvande (over 74 % i gennemsnit i løbet af de seneste 4 år). Nogle af disse fartøjer fører et flag tilhørende et land, som den 15. november 2012 blev underrettet af Kommissionen om, at det muligvis vil blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fisker.

| (35) | Under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i november 2012 oplyste landets fiskerimyndigheder, at der var 8 fartøjer, der var chartret i PNG, og som fører Vanuatus flag; samtidig oplyste et af de forarbejdningsanlæg i PNG, der chartrer fartøjer, at 12 ud af anlæggets 14 aktive chartrede fartøjer, ligeledes fører Vanuatus flag. Der skal i denne forbindelse mindes om, at fangstattester, der er valideret af Vanuatu, ikke kan godkendes, fordi Kommissionen ikke har accepteret den flagstatsmeddelelse, som Vanuatu har fremsendt i henhold til IUU-forordningens artikel 20, og at det derfor ikke er muligt at importere fiskevarer, der er fanget af fartøjer under Vanuatus flag. Dertil kommer, at Kommissionen ved afgørelse af 15. november 2012 (7) har underrettet Vanuatu om, at landet muligvis vil blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland. |
| --- | --- |

(35)

Under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i november 2012 oplyste landets fiskerimyndigheder, at der var 8 fartøjer, der var chartret i PNG, og som fører Vanuatus flag; samtidig oplyste et af de forarbejdningsanlæg i PNG, der chartrer fartøjer, at 12 ud af anlæggets 14 aktive chartrede fartøjer, ligeledes fører Vanuatus flag. Der skal i denne forbindelse mindes om, at fangstattester, der er valideret af Vanuatu, ikke kan godkendes, fordi Kommissionen ikke har accepteret den flagstatsmeddelelse, som Vanuatu har fremsendt i henhold til IUU-forordningens artikel 20, og at det derfor ikke er muligt at importere fiskevarer, der er fanget af fartøjer under Vanuatus flag. Dertil kommer, at Kommissionen ved afgørelse af 15. november 2012 (7) har underrettet Vanuatu om, at landet muligvis vil blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland.

| (36) | Den driftsansvarlige for det forarbejdningsanlæg, der er nævnt i betragtning 35, forelagde virksomhedens månedlige oversigter over modtagne råvarer for 2012 for Kommissionen, hvori er angivet virksomhedsoplysninger om fartøjer, fangstrejser og landede mængder. PNG's myndigheder anvender disse månedlige oversigter fra forarbejdningsvirksomhederne som landingsoplysninger i stedet for selv at kontrollere de faktiske landinger og foretage en officiel vurdering af de fornødne detaljer, som f.eks. landet vægt for hver art, der tages pr. fangstrejse og pr. fartøj. PNG's myndigheder bekræftede under Kommissionens kontrolbesøg, at hverken fiskeri- eller toldmyndighederne foretog nogen kontrol af landinger. Fisk, der fanges af fartøjer under tredjelandes flag, og som leveres som råvarer til forarbejdningsanlæg i PNG, underkastes hverken en importprocedure, hvor der betales told, eller anbringes under toldtilsyn, indtil de eksporteres. Det er ikke muligt at spore sådanne varer, og det ville være let at afsætte dem på PNG's marked, uden at det bemærkes. |
| --- | --- |

(36)

Den driftsansvarlige for det forarbejdningsanlæg, der er nævnt i betragtning 35, forelagde virksomhedens månedlige oversigter over modtagne råvarer for 2012 for Kommissionen, hvori er angivet virksomhedsoplysninger om fartøjer, fangstrejser og landede mængder. PNG's myndigheder anvender disse månedlige oversigter fra forarbejdningsvirksomhederne som landingsoplysninger i stedet for selv at kontrollere de faktiske landinger og foretage en officiel vurdering af de fornødne detaljer, som f.eks. landet vægt for hver art, der tages pr. fangstrejse og pr. fartøj. PNG's myndigheder bekræftede under Kommissionens kontrolbesøg, at hverken fiskeri- eller toldmyndighederne foretog nogen kontrol af landinger. Fisk, der fanges af fartøjer under tredjelandes flag, og som leveres som råvarer til forarbejdningsanlæg i PNG, underkastes hverken en importprocedure, hvor der betales told, eller anbringes under toldtilsyn, indtil de eksporteres. Det er ikke muligt at spore sådanne varer, og det ville være let at afsætte dem på PNG's marked, uden at det bemærkes.

| (37) | Den driftsansvarlige for forarbejdningsanlægget forklarede under Kommissionens kontrolbesøg i november 2012, at det er moderselskabet med hjemsted uden for PNG, som sørger for forsyninger af råvarer til forarbejdning i anlægget i PNG. Den driftsansvarlige meddeler moderselskabet, at han har brug for råvarer og modtager mod betaling den fornødne mængde tun, som leveres af et transportfartøj. Moderselskabet er også ansvarligt for at afsætte den fangst, der tages af chartrede fartøjer under fremmed flag, som har hjemsted i PNG. Forarbejdningsanlægget i PNG har derfor ingen oplysninger om disse fartøjers aktiviteter eller afsætningen af deres fangster. Den driftsansvarlige meddelte desuden Kommissionen, at det godt kan forekomme, at der sælges uforarbejdet fisk til andre virksomheder i PNG. PNG's myndigheder foretager ingen konkret kontrol af de oplysninger, som den driftsansvarlige ligger inde med, og har heller aldrig foretaget et kontrolbesøg hos virksomheden for at undersøge, om der er tale om IUU-fiskevarer. Der er således ingen garanti for, at de varer, der forlader virksomheden, kan spores. |
| --- | --- |

(37)

Den driftsansvarlige for forarbejdningsanlægget forklarede under Kommissionens kontrolbesøg i november 2012, at det er moderselskabet med hjemsted uden for PNG, som sørger for forsyninger af råvarer til forarbejdning i anlægget i PNG. Den driftsansvarlige meddeler moderselskabet, at han har brug for råvarer og modtager mod betaling den fornødne mængde tun, som leveres af et transportfartøj. Moderselskabet er også ansvarligt for at afsætte den fangst, der tages af chartrede fartøjer under fremmed flag, som har hjemsted i PNG. Forarbejdningsanlægget i PNG har derfor ingen oplysninger om disse fartøjers aktiviteter eller afsætningen af deres fangster. Den driftsansvarlige meddelte desuden Kommissionen, at det godt kan forekomme, at der sælges uforarbejdet fisk til andre virksomheder i PNG. PNG's myndigheder foretager ingen konkret kontrol af de oplysninger, som den driftsansvarlige ligger inde med, og har heller aldrig foretaget et kontrolbesøg hos virksomheden for at undersøge, om der er tale om IUU-fiskevarer. Der er således ingen garanti for, at de varer, der forlader virksomheden, kan spores.

| (38) | PNG's myndigheder meddelte Kommissionen, at de chartrede fartøjer udøvede deres aktiviteter i landets eksklusive økonomiske zone (EEZ) og frit kunne eksportere deres fangster. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der i afdeling 3, artikel 36, i PNG's forvaltningsplan for tun er fastsat krav om, at fangster, der er taget af lokalt baserede fartøjer under fremmed flag, skal landes i PNG med henblik på forarbejdning eller omlades i en udpeget havn med henblik på eksport fra PNG. |
| --- | --- |

(38)

PNG's myndigheder meddelte Kommissionen, at de chartrede fartøjer udøvede deres aktiviteter i landets eksklusive økonomiske zone (EEZ) og frit kunne eksportere deres fangster. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der i afdeling 3, artikel 36, i PNG's forvaltningsplan for tun er fastsat krav om, at fangster, der er taget af lokalt baserede fartøjer under fremmed flag, skal landes i PNG med henblik på forarbejdning eller omlades i en udpeget havn med henblik på eksport fra PNG.

| (39) | Hvis varerne skal registreres som eksport fra PNG, kræver det desuden sædvanligvis enten, at de pågældende varer først importeres til PNG, eller at varerne har oprindelse i PNG. PNG's toldmyndigheder forklarede Kommissionen under kontrolbesøget, at de ikke råder over oplysninger om fartøjernes aktiviteter, men at de forlader sig på oplysninger fra landets fiskerimyndigheder. Toldmyndighederne gjorde dog opmærksom på, at de havde problemer med nogle virksomheder eller speditører, som ikke opfylder deres toldmæssige forpligtelser, når det gælder udførselsangivelser eller angivelse af omladning af fiskevarer. Dette manglende overblik over varebevægelserne kan resultere i, at fiskevarer frit får adgang til PNG's marked, og at der kan rejses tvivl om pålideligheden af certifikater udstedt af PNG's myndigheder. |
| --- | --- |

(39)

Hvis varerne skal registreres som eksport fra PNG, kræver det desuden sædvanligvis enten, at de pågældende varer først importeres til PNG, eller at varerne har oprindelse i PNG. PNG's toldmyndigheder forklarede Kommissionen under kontrolbesøget, at de ikke råder over oplysninger om fartøjernes aktiviteter, men at de forlader sig på oplysninger fra landets fiskerimyndigheder. Toldmyndighederne gjorde dog opmærksom på, at de havde problemer med nogle virksomheder eller speditører, som ikke opfylder deres toldmæssige forpligtelser, når det gælder udførselsangivelser eller angivelse af omladning af fiskevarer. Dette manglende overblik over varebevægelserne kan resultere i, at fiskevarer frit får adgang til PNG's marked, og at der kan rejses tvivl om pålideligheden af certifikater udstedt af PNG's myndigheder.

| (40) | I sin skrivelse af 5. juli 2013 erkendte PNG, at det var nødvendigt at stramme op på landets kontrol- og overvågningssystem, herunder sporbarhedsordningen for fiskevarer, at indføre krav om landingsopgørelser og systematisk kontrol og at styrke samarbejdet med toldmyndighederne. Repræsentanterne for PNG fremførte lignende tilsagn på mødet den 12. december 2013. Myndighederne forklarede, at de var ved at indføre et it-system og gennemføre havnestatsforanstaltninger, og at procedurerne for fangstattestering var ved at blive strammet op. Disse tiltag skulle styrke sporbarhedsordningen. Alle oplysningerne vedrørte dog fremtidige handlinger og indeholdt ingen konkrete resultater. |
| --- | --- |

(40)

I sin skrivelse af 5. juli 2013 erkendte PNG, at det var nødvendigt at stramme op på landets kontrol- og overvågningssystem, herunder sporbarhedsordningen for fiskevarer, at indføre krav om landingsopgørelser og systematisk kontrol og at styrke samarbejdet med toldmyndighederne. Repræsentanterne for PNG fremførte lignende tilsagn på mødet den 12. december 2013. Myndighederne forklarede, at de var ved at indføre et it-system og gennemføre havnestatsforanstaltninger, og at procedurerne for fangstattestering var ved at blive strammet op. Disse tiltag skulle styrke sporbarhedsordningen. Alle oplysningerne vedrørte dog fremtidige handlinger og indeholdt ingen konkrete resultater.

| (41) | Desuden vanskeliggøres sporbarheden af fiskevarer yderligere, fordi PNG's lovgivning og registrerings- og licensordninger ikke er gennemskuelige. |
| --- | --- |

(41)

Desuden vanskeliggøres sporbarheden af fiskevarer yderligere, fordi PNG's lovgivning og registrerings- og licensordninger ikke er gennemskuelige.

| (42) | I FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, at fiskerilovgivningen og udarbejdelsen heraf forgår på en gennemsigtig måde, hvilket også bør gælde for udformningen af politikken og de tilhørende beslutnings- og forvaltningsprocedurer (jf. henholdsvis artikel 6.13 og artikel 7.1.9). Adfærdskodeksen indeholder principper og normer for bevarelse, forvaltning og udvikling af alle typer fiskeri og dækker bl.a. også fangst, forarbejdning og handel med fisk og fiskevarer, fangstaktiviteter og fiskeriforskning. FAO's adfærdskodeks foreskriver desuden i artikel 11.2 og 11.3, at den internationale handel med fisk og fiskevarer ikke bør være til skade for en bæredygtig udvikling af fiskeriet, og at den bør bygge på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og forståelige love og administrative bestemmelser. |
| --- | --- |

(42)

I FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, at fiskerilovgivningen og udarbejdelsen heraf forgår på en gennemsigtig måde, hvilket også bør gælde for udformningen af politikken og de tilhørende beslutnings- og forvaltningsprocedurer (jf. henholdsvis artikel 6.13 og artikel 7.1.9). Adfærdskodeksen indeholder principper og normer for bevarelse, forvaltning og udvikling af alle typer fiskeri og dækker bl.a. også fangst, forarbejdning og handel med fisk og fiskevarer, fangstaktiviteter og fiskeriforskning. FAO's adfærdskodeks foreskriver desuden i artikel 11.2 og 11.3, at den internationale handel med fisk og fiskevarer ikke bør være til skade for en bæredygtig udvikling af fiskeriet, og at den bør bygge på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og forståelige love og administrative bestemmelser.

| (43) | Kommissionen mener derfor, at licensen er et yderst vigtigt dokument, som gør det muligt at fastsætte de praktiske regler og betingelser (f.eks. fiskeriområder: arkipelagfarvande, EEZ, adgang til højsøområder osv.), hvilken type aktivitet der er tale om, eller om der udpeget en havn eller givet tilladelse til omladning. Det blev under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i 2011 konstateret, at landets ordning for registrering af fartøjer og udstedelse af licenser ikke er gennemsigtig. Reglerne for, hvilke betingelser og vilkår der gælder for udstedelsen af de forskellige typer licenser (til fartøjer under PNG's flag, fartøjer chartret i PNG og tredjelandsfartøjer, der fisker i henhold til adgangsaftaler), er imidlertid hverken klare, gennemsigtige eller offentligt tilgængelige. PNG's forvaltningsplanfor tun (8) indeholder kun retningslinjer for driften af tunfiskerfartøjer, men ingen specifikke betingelser herfor. I sine bemærkninger til Kommissionens kontrolrapport anførte PNG, at der gælder særlige betingelser for fartøjer, som anses for at være vigtige for landets interesser, når det gælder økonomisk udvikling, hvilket PNG mener er i overensstemmelse med de udviklingsmål, der er opstillet for små udviklingsøstater. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen mener derfor, at licensen er et yderst vigtigt dokument, som gør det muligt at fastsætte de praktiske regler og betingelser (f.eks. fiskeriområder: arkipelagfarvande, EEZ, adgang til højsøområder osv.), hvilken type aktivitet der er tale om, eller om der udpeget en havn eller givet tilladelse til omladning. Det blev under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i 2011 konstateret, at landets ordning for registrering af fartøjer og udstedelse af licenser ikke er gennemsigtig. Reglerne for, hvilke betingelser og vilkår der gælder for udstedelsen af de forskellige typer licenser (til fartøjer under PNG's flag, fartøjer chartret i PNG og tredjelandsfartøjer, der fisker i henhold til adgangsaftaler), er imidlertid hverken klare, gennemsigtige eller offentligt tilgængelige. PNG's forvaltningsplanfor tun (8) indeholder kun retningslinjer for driften af tunfiskerfartøjer, men ingen specifikke betingelser herfor. I sine bemærkninger til Kommissionens kontrolrapport anførte PNG, at der gælder særlige betingelser for fartøjer, som anses for at være vigtige for landets interesser, når det gælder økonomisk udvikling, hvilket PNG mener er i overensstemmelse med de udviklingsmål, der er opstillet for små udviklingsøstater.

| (44) | Denne mangel på gennemsigtighed og klarhed er forvirrende og har betydelige konsekvenser, navnlig fordi disse ikke-oplyste »særlige betingelser« gælder for ca. 80 % af de fiskerilicenser, der er udstedt i PNG. Under det andet kontrolbesøget i november 2012 kunne Kommissionen konstatere, at situationen var uændret. |
| --- | --- |

(44)

Denne mangel på gennemsigtighed og klarhed er forvirrende og har betydelige konsekvenser, navnlig fordi disse ikke-oplyste »særlige betingelser« gælder for ca. 80 % af de fiskerilicenser, der er udstedt i PNG. Under det andet kontrolbesøget i november 2012 kunne Kommissionen konstatere, at situationen var uændret.

| (45) | Kommissionen har også i det omfang, det var muligt, gennemgået reglerne for omladning. De relevante bestemmelser er fastsat i PNG's fiskerilovgivning, dvs. »Fisheries Management Act 1998« (9), »Fisheries Management Regulation 2000« (10) og de gældende WCPFC-regler (11). Kommissionen kunne konstatere, at der anvendes forskellige regler, bl.a. afhængigt af, hvilke betingelser der er fastsat i adgangsaftalerne eller licenserne, hvilken status fartøjet har (hjemmehørende eller tredjelandsfartøj), og hvilke farvande fartøjerne udøver deres aktiviteter i (arkipelagfarvande eller PNG's eksklusive økonomiske zone (EEZ)). Antallet af gældende bestemmelser er så omfattende, at det er yderst vanskeligt — om ikke umuligt — for de erhvervsdrivende og myndighederne at få klarhed over, om en omladning er tilladt eller ej, og på hvilke betingelser. Under kontrolbesøget i november 2012 bad Kommissionen PNG's myndigheder om at forelægge nøjagtige oplysninger om de bestemmelser, der gælder for omladning, men fik at vide, at dette var ikke muligt. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen har også i det omfang, det var muligt, gennemgået reglerne for omladning. De relevante bestemmelser er fastsat i PNG's fiskerilovgivning, dvs. »Fisheries Management Act 1998« (9), »Fisheries Management Regulation 2000« (10) og de gældende WCPFC-regler (11). Kommissionen kunne konstatere, at der anvendes forskellige regler, bl.a. afhængigt af, hvilke betingelser der er fastsat i adgangsaftalerne eller licenserne, hvilken status fartøjet har (hjemmehørende eller tredjelandsfartøj), og hvilke farvande fartøjerne udøver deres aktiviteter i (arkipelagfarvande eller PNG's eksklusive økonomiske zone (EEZ)). Antallet af gældende bestemmelser er så omfattende, at det er yderst vanskeligt — om ikke umuligt — for de erhvervsdrivende og myndighederne at få klarhed over, om en omladning er tilladt eller ej, og på hvilke betingelser. Under kontrolbesøget i november 2012 bad Kommissionen PNG's myndigheder om at forelægge nøjagtige oplysninger om de bestemmelser, der gælder for omladning, men fik at vide, at dette var ikke muligt.

| (46) | I lyset af den konstaterede mangel på sporbarhed og den kendsgerning, at PNG's myndigheder ikke råder over tilstrækkelige oplysninger om mængden af landede fisk, må det konkluderes, at landets myndigheder ikke er i stand til at sikre, at fiskevarer, der leveres til PNG eller til forarbejdningsanlæg i PNG, ikke stammer fra IUU-fiskeri, jf. betragtning (33)-(40). Når det gælder kontrollen med, om IUU-fiskevarer får adgang til PNG og efterfølgende eksporteres, vanskeliggøres denne opgave også, som nævnt i denne afgørelses betragtning 41-45, fordi reglerne om registrering og udstedelse af licenser ikke er gennemsigtige, og fordi der ikke er fastsat klare bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, hvilket der gøres rede for i betragtning 76-82. |
| --- | --- |

(46)

I lyset af den konstaterede mangel på sporbarhed og den kendsgerning, at PNG's myndigheder ikke råder over tilstrækkelige oplysninger om mængden af landede fisk, må det konkluderes, at landets myndigheder ikke er i stand til at sikre, at fiskevarer, der leveres til PNG eller til forarbejdningsanlæg i PNG, ikke stammer fra IUU-fiskeri, jf. betragtning (33)-(40). Når det gælder kontrollen med, om IUU-fiskevarer får adgang til PNG og efterfølgende eksporteres, vanskeliggøres denne opgave også, som nævnt i denne afgørelses betragtning 41-45, fordi reglerne om registrering og udstedelse af licenser ikke er gennemsigtige, og fordi der ikke er fastsat klare bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, hvilket der gøres rede for i betragtning 76-82.

| (47) | Disse mangler bekræftes også af det faktum, at PNG's myndigheder ikke kan forklare, hvorfor de har godkendt, jf. IUU-forordningens artikel 14, stk. 2, en erklæring fra et forarbejdningsanlæg i PNG om tun på dåse bestemt til eksport til Unionen. En sådan erklæring kan kun godkendes, hvis der er tale om fiskevarer, der er forarbejdet i et andet tredjeland end flagstaten. I det konkrete tilfælde afslørede en fysisk kontrol foretaget af en af medlemsstaternes myndigheder med ansvar for import af fiskevarer, at den pågældende vare, som importøren frembød som en forarbejdet vare, faktisk var uforarbejdet, idet der var tale om hel, frosset tun. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der kan gælde forskellige regler for markedsadgang og toldsatser for henholdsvis forarbejdede og uforarbejdede varer. Under sit kontrolbesøg i PNG i november 2012 aflagde Kommissionen besøg hos det forarbejdningsanlæg i PNG, der var angivet som eksportør af den pågældende forsendelse. Virksomheden kunne ikke forklare situationen og mener, at anmodningen til PNG's myndigheder om godkendelse af forarbejdningserklæringen var sendt ved en fejl, navnlig set i lyset af, at virksomheden i øvrigt sjældent eksporterer hel, frossen fisk. I dette konkrete tilfælde har Kommissionen konstateret, at PNG's myndigheder fejlagtigt har godkendt en forarbejdningserklæring. Den driftsansvarlige forklarede, at der ganske enkelt var tale om en forglemmelse eller en fejl, men myndighederne indrømmede, at situationen også kunne opstå i andre tilfælde. Dette er altså endnu et eksempel på manglende sporbarhed og gennemsigtighed, som viser, at det ikke er muligt at kontrollere, om fiskevarer fra IUU-fiskeri har adgang til PNG's marked og andre markeder. |
| --- | --- |

(47)

Disse mangler bekræftes også af det faktum, at PNG's myndigheder ikke kan forklare, hvorfor de har godkendt, jf. IUU-forordningens artikel 14, stk. 2, en erklæring fra et forarbejdningsanlæg i PNG om tun på dåse bestemt til eksport til Unionen. En sådan erklæring kan kun godkendes, hvis der er tale om fiskevarer, der er forarbejdet i et andet tredjeland end flagstaten. I det konkrete tilfælde afslørede en fysisk kontrol foretaget af en af medlemsstaternes myndigheder med ansvar for import af fiskevarer, at den pågældende vare, som importøren frembød som en forarbejdet vare, faktisk var uforarbejdet, idet der var tale om hel, frosset tun. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at der kan gælde forskellige regler for markedsadgang og toldsatser for henholdsvis forarbejdede og uforarbejdede varer. Under sit kontrolbesøg i PNG i november 2012 aflagde Kommissionen besøg hos det forarbejdningsanlæg i PNG, der var angivet som eksportør af den pågældende forsendelse. Virksomheden kunne ikke forklare situationen og mener, at anmodningen til PNG's myndigheder om godkendelse af forarbejdningserklæringen var sendt ved en fejl, navnlig set i lyset af, at virksomheden i øvrigt sjældent eksporterer hel, frossen fisk. I dette konkrete tilfælde har Kommissionen konstateret, at PNG's myndigheder fejlagtigt har godkendt en forarbejdningserklæring. Den driftsansvarlige forklarede, at der ganske enkelt var tale om en forglemmelse eller en fejl, men myndighederne indrømmede, at situationen også kunne opstå i andre tilfælde. Dette er altså endnu et eksempel på manglende sporbarhed og gennemsigtighed, som viser, at det ikke er muligt at kontrollere, om fiskevarer fra IUU-fiskeri har adgang til PNG's marked og andre markeder.

| (48) | I lyset af den situation, der er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt landets udtalelser, kunne det med henvisning til artikel 31, stk. 3 og artikel 31, stk. 4, litra b), i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine forpligtelser som kyst- og afsætningsstat i henhold til international ret, når det gælder om at hindre, at fiskevarer fra IUU-fiskeri får adgang til landets marked. |
| --- | --- |

(48)

I lyset af den situation, der er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt landets udtalelser, kunne det med henvisning til artikel 31, stk. 3 og artikel 31, stk. 4, litra b), i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine forpligtelser som kyst- og afsætningsstat i henhold til international ret, når det gælder om at hindre, at fiskevarer fra IUU-fiskeri får adgang til landets marked.

3.2.   Manglende samarbejde og håndhævelse (IUU-forordningens artikel 31, stk. 5)

| (49) | Kommissionen har undersøgt, om PNG's myndigheder har samarbejdet effektivt med Kommissionen ved at reagere på anmodninger fra Kommissionen om at undersøge forskellige spørgsmål eller give feedback og følge op på IUU-fiskeri og dertil knyttede aktiviteter |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen har undersøgt, om PNG's myndigheder har samarbejdet effektivt med Kommissionen ved at reagere på anmodninger fra Kommissionen om at undersøge forskellige spørgsmål eller give feedback og følge op på IUU-fiskeri og dertil knyttede aktiviteter

| (50) | Selv om de myndigheder i PNG, der er involveret i gennemførelsen af den fangstattesteringsordning, der er fastsat i EU's IUU-forordning, generelt er samarbejdsvillige og reagerer på anmodninger om oplysninger eller verifikation og giver feedback, undermineres pålideligheden og korrektheden af deres svar af den manglende gennemsigtighed og den kendsgerning, at det — som beskrevet i del 3.1 i denne afgørelse — stort set er umuligt at sikre sporbarheden af fiskevarer. |
| --- | --- |

(50)

Selv om de myndigheder i PNG, der er involveret i gennemførelsen af den fangstattesteringsordning, der er fastsat i EU's IUU-forordning, generelt er samarbejdsvillige og reagerer på anmodninger om oplysninger eller verifikation og giver feedback, undermineres pålideligheden og korrektheden af deres svar af den manglende gennemsigtighed og den kendsgerning, at det — som beskrevet i del 3.1 i denne afgørelse — stort set er umuligt at sikre sporbarheden af fiskevarer.

| (51) | Kommissionen har i forbindelse med den overordnede vurdering af, om PNG opfylder sine forpligtelser som flag-, havne- og kyststat, også undersøgt, om PNG samarbejder med andre flagstater om bekæmpelsen af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen har i forbindelse med den overordnede vurdering af, om PNG opfylder sine forpligtelser som flag-, havne- og kyststat, også undersøgt, om PNG samarbejder med andre flagstater om bekæmpelsen af IUU-fiskeri.

| (52) | Det blev i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg i PNG i november 2012 konstateret, at PNG's myndigheder udviste en vis modvilje mod at samarbejde med de flagstater, hvis fartøjer udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion, idet myndighederne ikke var villige til at give flagstaterne fartøjsoplysninger. Dette viser tydeligt, at PNG ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til international ret (navnlig artikel 7, stk. 1, litra a), i UNFSA), når det gælder om at sikre en effektiv bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande, der befinder sig i landets farvande, og effektiv forebyggelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(52)

Det blev i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg i PNG i november 2012 konstateret, at PNG's myndigheder udviste en vis modvilje mod at samarbejde med de flagstater, hvis fartøjer udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion, idet myndighederne ikke var villige til at give flagstaterne fartøjsoplysninger. Dette viser tydeligt, at PNG ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til international ret (navnlig artikel 7, stk. 1, litra a), i UNFSA), når det gælder om at sikre en effektiv bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande, der befinder sig i landets farvande, og effektiv forebyggelse af IUU-fiskeri.

| (53) | Under besøget i 2012 forsøgte Kommissionen at afklare de uoverensstemmelser med de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der med jævne mellemrum er konstateret på grundlag af de oplysninger, der er modtaget fra PNG om fiskevarer beregnet til import til EU. PNG's myndigheder bekræftede, at de godt var klar over, at oplysningerne i fangstattester udstedt af flagstater for fisk, der landes direkte i PNG med henblik på forarbejdning, ofte var ukorrekte. At oplysningerne i fangstattesterne er ukorrekte, skyldes hovedsagelig, at PNG's myndigheder ikke deler de oplysninger, de råder over, med flagstaterne, navnlig oplysningerne fra fartøjsovervågningssystemet (FOS) og landingsopgørelserne, heller ikke i tilfælde, hvor der er konstateret uregelmæssigheder. Flagstaternes myndigheder er således nødt til at udfylde fangstattesterne på grundlag af de oplysninger, de selv råder over, og som kan være både ufuldstændige, ukorrekte og umulige at kontrollere. PNG's myndigheder underskriver imidlertid forarbejdningserklæringerne vel vidende, at fangstattesterne, der er udstedt for den fangst, der er forarbejdet i PNG, er ukorrekte. |
| --- | --- |

(53)

Under besøget i 2012 forsøgte Kommissionen at afklare de uoverensstemmelser med de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der med jævne mellemrum er konstateret på grundlag af de oplysninger, der er modtaget fra PNG om fiskevarer beregnet til import til EU. PNG's myndigheder bekræftede, at de godt var klar over, at oplysningerne i fangstattester udstedt af flagstater for fisk, der landes direkte i PNG med henblik på forarbejdning, ofte var ukorrekte. At oplysningerne i fangstattesterne er ukorrekte, skyldes hovedsagelig, at PNG's myndigheder ikke deler de oplysninger, de råder over, med flagstaterne, navnlig oplysningerne fra fartøjsovervågningssystemet (FOS) og landingsopgørelserne, heller ikke i tilfælde, hvor der er konstateret uregelmæssigheder. Flagstaternes myndigheder er således nødt til at udfylde fangstattesterne på grundlag af de oplysninger, de selv råder over, og som kan være både ufuldstændige, ukorrekte og umulige at kontrollere. PNG's myndigheder underskriver imidlertid forarbejdningserklæringerne vel vidende, at fangstattesterne, der er udstedt for den fangst, der er forarbejdet i PNG, er ukorrekte.

| (54) | Kyst- og flagstater skal i henhold til artikel 63 og 64 i UNCLOS samarbejde om forvaltningen af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter. I artikel 7 og 20 i UNFSA præciseres samarbejdsforpligtelsen med krav om, at der fastsættes indbyrdes forenelige bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, og at sådanne foranstaltninger overholdes og håndhæves. I artikel 7.1.3 i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, at stater, der udnytter fælles fiskebestande indgår en bilateral aftale eller et administrativt arrangement for at sikre et effektivt samarbejde om bevarelsen og forvaltningen af ressourcerne. Dette uddybes yderligere i punkt 28 og 51 i FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri, hvori der fastsættes detaljerede procedurer for direkte mellemstatsligt samarbejde, herunder udveksling af de oplysninger, som de pågældende stater råder over. |
| --- | --- |

(54)

Kyst- og flagstater skal i henhold til artikel 63 og 64 i UNCLOS samarbejde om forvaltningen af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter. I artikel 7 og 20 i UNFSA præciseres samarbejdsforpligtelsen med krav om, at der fastsættes indbyrdes forenelige bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, og at sådanne foranstaltninger overholdes og håndhæves. I artikel 7.1.3 i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, at stater, der udnytter fælles fiskebestande indgår en bilateral aftale eller et administrativt arrangement for at sikre et effektivt samarbejde om bevarelsen og forvaltningen af ressourcerne. Dette uddybes yderligere i punkt 28 og 51 i FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri, hvori der fastsættes detaljerede procedurer for direkte mellemstatsligt samarbejde, herunder udveksling af de oplysninger, som de pågældende stater råder over.

| (55) | I henhold til artikel 25, stk. 10, i WCPFC-konventionen (12) har hvert medlem af Fiskerikommissionen, hvis det har en rimelig grund til at tro, at et fiskerfartøj, som fører en anden stats flag, har udøvet en aktivitet, som underminerer virkningen af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget for konventionsområdet, pligt til at gøre den pågældende flagstat opmærksom herpå. PNG's myndigheder mener imidlertid ikke, at farvandene under landets jurisdiktion indgår i WCPFC-konventionsområdet, hvilket forklares nærmere i betragtning 76-78; dette har konsekvenser for gennemførelsen af denne bestemmelse. PNG's præstationer som beskrevet i denne del af afgørelsen er i strid med de forpligtelser, der er omhandlet i betragtning 54, såvel som med WCPFC's regler. |
| --- | --- |

(55)

I henhold til artikel 25, stk. 10, i WCPFC-konventionen (12) har hvert medlem af Fiskerikommissionen, hvis det har en rimelig grund til at tro, at et fiskerfartøj, som fører en anden stats flag, har udøvet en aktivitet, som underminerer virkningen af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget for konventionsområdet, pligt til at gøre den pågældende flagstat opmærksom herpå. PNG's myndigheder mener imidlertid ikke, at farvandene under landets jurisdiktion indgår i WCPFC-konventionsområdet, hvilket forklares nærmere i betragtning 76-78; dette har konsekvenser for gennemførelsen af denne bestemmelse. PNG's præstationer som beskrevet i denne del af afgørelsen er i strid med de forpligtelser, der er omhandlet i betragtning 54, såvel som med WCPFC's regler.

| (56) | Betydningen af effektive samarbejdsmekanismer skal vurderes i forhold til størrelsen af PNG's fiskeressourcer (som der gøres rede for i betragtning 66), den altdominerende tilstedeværelse af fartøjer under fremmed flag i farvandene under PNG's jurisdiktion og den ekspanderende forarbejdningsindustri som omhandlet i betragtning 30 og 31. Det skal desuden nævnes, at fiskevarer, der er forarbejdet i PNG, har præferenceadgang til EU-markedet i henhold til den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Stillehavslandene; PNG har inden for rammerne af denne aftale forpligtet sig til at stramme op på regler, ordninger og procedurer for at sikre effektiv bevarelse og bæredygtig udvikling og forvaltning af fiskeriet (13). |
| --- | --- |

(56)

Betydningen af effektive samarbejdsmekanismer skal vurderes i forhold til størrelsen af PNG's fiskeressourcer (som der gøres rede for i betragtning 66), den altdominerende tilstedeværelse af fartøjer under fremmed flag i farvandene under PNG's jurisdiktion og den ekspanderende forarbejdningsindustri som omhandlet i betragtning 30 og 31. Det skal desuden nævnes, at fiskevarer, der er forarbejdet i PNG, har præferenceadgang til EU-markedet i henhold til den foreløbige partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Stillehavslandene; PNG har inden for rammerne af denne aftale forpligtet sig til at stramme op på regler, ordninger og procedurer for at sikre effektiv bevarelse og bæredygtig udvikling og forvaltning af fiskeriet (13).

| (57) | I sin skrivelse af 5. juli 2013 til Kommissionen erkendte PNG bl.a. behovet for at arbejde sammen med de forskellige flagstater om udveksling af oplysninger, især FOS-data. Der blev fremført lignende udtalelser under mødet den 12. december 2013 og i en skriftlig kommentar af 6. januar 2014. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der er indført effektive håndhævelsesforanstaltninger, og om disse rent faktisk gennemføres, er det Kommissionens vurdering, at PNG rent faktisk har udviklet et fartøjsovervågningssystem og fastsat krav om, at alle fartøjer, der fører landets flag, og som udøver deres aktiviteter i farvandene under landets jurisdiktion, medfører FOS-udstyr om bord. Indtil videre er samarbejdet med de flagstater, hvis fartøjer udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion, dog ikke blevet styrket. Eftersom mange af de fartøjer, der udøver deres aktiviteter i PNG's farvande, fører et andet tredjelands flag, er adgangen til de FOS-data, som PNG's myndigheder råder over, et centralt redskab, når det gælder om at føre kontrol med og overvåge fartøjerne. Myndighederne i PNG har enten indgået en bilateral aftale eller et administrativt arrangement med de forskellige fiskeriforeninger eller -virksomheder. Når det gælder de relevante flagstaters adgang til FOS-data, er situationen fortsat utilfredsstillende og kompliceret. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, har PNG's myndigheder undertegnet en aftale med de kompetente myndigheder i Filippinerne, som bl.a. indeholder bestemmeler om adgang til FOS-data. Aftalen er dog ikke gennemført. PNG's myndigheder har også oplyst, at de har til hensigt i løbet af 2014 at tage initiativ til lignende arrangementer med de kompetente myndigheder i alle de øvrige tredjelande, hvis fartøjer fisker i PNG's farvande. De har imidlertid ikke fremlagt nogen konkret tidsplan for, hvornår disse initiativer skal indledes. |
| --- | --- |

(57)

I sin skrivelse af 5. juli 2013 til Kommissionen erkendte PNG bl.a. behovet for at arbejde sammen med de forskellige flagstater om udveksling af oplysninger, især FOS-data. Der blev fremført lignende udtalelser under mødet den 12. december 2013 og i en skriftlig kommentar af 6. januar 2014. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der er indført effektive håndhævelsesforanstaltninger, og om disse rent faktisk gennemføres, er det Kommissionens vurdering, at PNG rent faktisk har udviklet et fartøjsovervågningssystem og fastsat krav om, at alle fartøjer, der fører landets flag, og som udøver deres aktiviteter i farvandene under landets jurisdiktion, medfører FOS-udstyr om bord. Indtil videre er samarbejdet med de flagstater, hvis fartøjer udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion, dog ikke blevet styrket. Eftersom mange af de fartøjer, der udøver deres aktiviteter i PNG's farvande, fører et andet tredjelands flag, er adgangen til de FOS-data, som PNG's myndigheder råder over, et centralt redskab, når det gælder om at føre kontrol med og overvåge fartøjerne. Myndighederne i PNG har enten indgået en bilateral aftale eller et administrativt arrangement med de forskellige fiskeriforeninger eller -virksomheder. Når det gælder de relevante flagstaters adgang til FOS-data, er situationen fortsat utilfredsstillende og kompliceret. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, har PNG's myndigheder undertegnet en aftale med de kompetente myndigheder i Filippinerne, som bl.a. indeholder bestemmeler om adgang til FOS-data. Aftalen er dog ikke gennemført. PNG's myndigheder har også oplyst, at de har til hensigt i løbet af 2014 at tage initiativ til lignende arrangementer med de kompetente myndigheder i alle de øvrige tredjelande, hvis fartøjer fisker i PNG's farvande. De har imidlertid ikke fremlagt nogen konkret tidsplan for, hvornår disse initiativer skal indledes.

| (58) | Som allerede nævnt betyder manglen på klare og gennemsigtige love og procedurer, særlig når det gælder fartøjsregistrering og udstedelse af licenser, sikring af sporbarhed og pålidelige landings- og fangstoplysninger (som beskrevet i betragtning 41-45), og når det gælder bevarelse og forvaltning af ressourcerne (se betragtning 76-82), at det er umuligt for det første at håndhæve reglerne og for det andet at konstatere, om der er sket en overtrædelse. Det er derfor også vanskeligt at idømme sanktioner og på effektiv vis følge op på overtrædelser, selv om de fornødne håndhævelsesbeføjelser og -rettigheder tilsyneladende er fastlagt ved lov. PNG kan derfor ikke i praksis straffe lovovertræderne på en sådan måde, at de fratages de fordele, de har opnået ved deres IUU-aktiviteter, således som det anbefales i punkt 21 i FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri. Manglen på klare og gennemsigtige love og procedurer gør det desuden vanskeligt for PNG at opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til artikel 20 i UNFSA, navnlig når det gælder om at reagere effektivt på de anmodninger om oplysninger, som flagstater måtte have brug for med henblik på at opfylde deres forpligtelse til at pålægge fartøjer under deres flag sanktioner, hvis disse udøver IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(58)

Som allerede nævnt betyder manglen på klare og gennemsigtige love og procedurer, særlig når det gælder fartøjsregistrering og udstedelse af licenser, sikring af sporbarhed og pålidelige landings- og fangstoplysninger (som beskrevet i betragtning 41-45), og når det gælder bevarelse og forvaltning af ressourcerne (se betragtning 76-82), at det er umuligt for det første at håndhæve reglerne og for det andet at konstatere, om der er sket en overtrædelse. Det er derfor også vanskeligt at idømme sanktioner og på effektiv vis følge op på overtrædelser, selv om de fornødne håndhævelsesbeføjelser og -rettigheder tilsyneladende er fastlagt ved lov. PNG kan derfor ikke i praksis straffe lovovertræderne på en sådan måde, at de fratages de fordele, de har opnået ved deres IUU-aktiviteter, således som det anbefales i punkt 21 i FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri. Manglen på klare og gennemsigtige love og procedurer gør det desuden vanskeligt for PNG at opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til artikel 20 i UNFSA, navnlig når det gælder om at reagere effektivt på de anmodninger om oplysninger, som flagstater måtte have brug for med henblik på at opfylde deres forpligtelse til at pålægge fartøjer under deres flag sanktioner, hvis disse udøver IUU-fiskeri.

| (59) | Med hensyn til det pågældende IUU-fiskeris baggrund, art, omstændigheder, omfang og grovhed skal det nævnes, at PNG's myndigheder ikke er i stand til at sikre sporbarheden i fiskerikæden, fordi deres ordninger hverken er klare eller gennemsigtige. Disse mangler gør det umuligt på pålidelig vis at konstatere omfanget af eventuelle IUU-relaterede aktiviteter. Det er dog et anerkendt faktum, at manglende gennemsigtighed kombineret med en situation, hvor der ikke kan foretages effektiv kontrol, tilskynder til ulovlig adfærd. |
| --- | --- |

(59)

Med hensyn til det pågældende IUU-fiskeris baggrund, art, omstændigheder, omfang og grovhed skal det nævnes, at PNG's myndigheder ikke er i stand til at sikre sporbarheden i fiskerikæden, fordi deres ordninger hverken er klare eller gennemsigtige. Disse mangler gør det umuligt på pålidelig vis at konstatere omfanget af eventuelle IUU-relaterede aktiviteter. Det er dog et anerkendt faktum, at manglende gennemsigtighed kombineret med en situation, hvor der ikke kan foretages effektiv kontrol, tilskynder til ulovlig adfærd.

| (60) | Med hensyn til PNG-myndighedernes eksisterende kapacitet bør det bemærkes, at PNG ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (14)anses for at være et land med et lavt niveau af menneskelig udvikling (nr. 156 ud af 186 lande i 2013), men at det er på grænsen til at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling. Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (15), hvor PNG er opført under mellemindkomstlande i den nederste halvdel. I listen over bistandsmodtagere, som er opstillet pr. 1. januar 2013 for 2012 (16) af Komitéen for Udviklingsbistand (OECD/DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, defineres PNG som et mellemindkomstland i den nederste halvdel. I denne henseende kan de kompetente myndigheders finansielle og administrative kapacitetsbegrænsninger i en vis grad anses for at være til hinder for, at PNG kan opfylde sine samarbejds- og håndhævelsesforpligtelser. Det skal dog tages i betragtning, at niveauet for den menneskelige udvikling i PNG er stigende (fra et lavt til et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling), og at den administrative kapacitet i PNG fortløbende er blevet styrket ved hjælp af finansiel og teknisk bistand fra Unionen. Endelig skal det bemærkes, at PNG's fiskerimyndigheder spiller en meget selvstændig rolle i statsadministrationen, hvilket sætter dem i stand til at udarbejde bedre fiskeriforvaltningspolitikker. |
| --- | --- |

(60)

Med hensyn til PNG-myndighedernes eksisterende kapacitet bør det bemærkes, at PNG ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (14)anses for at være et land med et lavt niveau af menneskelig udvikling (nr. 156 ud af 186 lande i 2013), men at det er på grænsen til at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling. Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (15), hvor PNG er opført under mellemindkomstlande i den nederste halvdel. I listen over bistandsmodtagere, som er opstillet pr. 1. januar 2013 for 2012 (16) af Komitéen for Udviklingsbistand (OECD/DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, defineres PNG som et mellemindkomstland i den nederste halvdel. I denne henseende kan de kompetente myndigheders finansielle og administrative kapacitetsbegrænsninger i en vis grad anses for at være til hinder for, at PNG kan opfylde sine samarbejds- og håndhævelsesforpligtelser. Det skal dog tages i betragtning, at niveauet for den menneskelige udvikling i PNG er stigende (fra et lavt til et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling), og at den administrative kapacitet i PNG fortløbende er blevet styrket ved hjælp af finansiel og teknisk bistand fra Unionen. Endelig skal det bemærkes, at PNG's fiskerimyndigheder spiller en meget selvstændig rolle i statsadministrationen, hvilket sætter dem i stand til at udarbejde bedre fiskeriforvaltningspolitikker.

| (61) | På grundlag af de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg i 2011 og 2012, mener Kommissionen ikke, at PNG's myndigheder kan anses for at mangle finansielle ressourcer, men snarere de retlige og administrative værktøjer og beføjelser, der er nødvendige for at kunne varetage deres opgaver effektivt. |
| --- | --- |

(61)

På grundlag af de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg i 2011 og 2012, mener Kommissionen ikke, at PNG's myndigheder kan anses for at mangle finansielle ressourcer, men snarere de retlige og administrative værktøjer og beføjelser, der er nødvendige for at kunne varetage deres opgaver effektivt.

| (62) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kan det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 5, i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser som kyst- og flagstat, når det gælder samarbejde og håndhævelse. |
| --- | --- |

(62)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kan det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 5, i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser som kyst- og flagstat, når det gælder samarbejde og håndhævelse.

3.3.   Manglende gennemførelse af internationale regler (IUU-forordningens artikel 31, stk. 6)

| (63) | PNG har ratificeret UNCLOS og UNFSA. PNG er kontraherende part i WCPFC. PNG er part i konventionen om oprettelse af Fiskeriagenturet for det Sydlige Stillehav (FFA) og i Nauru-aftalen (PNA) om samarbejde om forvaltningen af fiskeri af fælles interesse. |
| --- | --- |

(63)

PNG har ratificeret UNCLOS og UNFSA. PNG er kontraherende part i WCPFC. PNG er part i konventionen om oprettelse af Fiskeriagenturet for det Sydlige Stillehav (FFA) og i Nauru-aftalen (PNA) om samarbejde om forvaltningen af fiskeri af fælles interesse.

| (64) | Kommissionen har nøje gennemgået de oplysninger, den finder relevante for PNG's status som kontraherende medlem af WCPFC. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen har nøje gennemgået de oplysninger, den finder relevante for PNG's status som kontraherende medlem af WCPFC.

| (65) | Kommissionen har også gennemgået de oplysninger, som den finder relevante for den kendsgerning, at PNG har erklæret sig villig til at anvende de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af WCPFC. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen har også gennemgået de oplysninger, som den finder relevante for den kendsgerning, at PNG har erklæret sig villig til at anvende de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af WCPFC.

| (66) | Det fremgår af de omfattende oplysninger om tunfiskeriet i PNG's farvande, som PNG's myndigheder har forelagt, at tunbestandene i PNG's farvande udgør ca. 19 % af de fangster, der tages i det vestlige og centrale Stillehav, og ca. 11 % af fangsterne på verdensplan (17) (15 % af den samlede tunfangst på verdensplan og 50 % af fangsten i området under PNA ifølge PNG's oplysninger til Kommissionen i 2011, jf. betragtning 30). |
| --- | --- |

(66)

Det fremgår af de omfattende oplysninger om tunfiskeriet i PNG's farvande, som PNG's myndigheder har forelagt, at tunbestandene i PNG's farvande udgør ca. 19 % af de fangster, der tages i det vestlige og centrale Stillehav, og ca. 11 % af fangsterne på verdensplan (17) (15 % af den samlede tunfangst på verdensplan og 50 % af fangsten i området under PNA ifølge PNG's oplysninger til Kommissionen i 2011, jf. betragtning 30).

| (67) | Ud fra de tal, der er nævnt i betragtning 66, ser det ud til, at PNG forvalter vigtige globale tunbestande og derfor i sin egenskab af kyststat har pligt til at sikre ansvarlig og bæredygtig forvaltning af denne ressource på langt sigt. Artikel 61-64 i UNCLOS og artikel 7 og 8 i UNFSA regulerer kyststaters udnyttelse af de levende ressourcer, og de foreskriver, at kyststaterne bør fremme målet om optimal udnyttelse af de levende ressourcer i deres EEZ og sikre, at statsborgere fra andre lande, som fisker i deres EEZ, overholder de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, og de foreskriver ligeledes, at kyststater bør samarbejde med de stater og regionale organisationer, der er involveret i det pågældende fiskeri. |
| --- | --- |

(67)

Ud fra de tal, der er nævnt i betragtning 66, ser det ud til, at PNG forvalter vigtige globale tunbestande og derfor i sin egenskab af kyststat har pligt til at sikre ansvarlig og bæredygtig forvaltning af denne ressource på langt sigt. Artikel 61-64 i UNCLOS og artikel 7 og 8 i UNFSA regulerer kyststaters udnyttelse af de levende ressourcer, og de foreskriver, at kyststaterne bør fremme målet om optimal udnyttelse af de levende ressourcer i deres EEZ og sikre, at statsborgere fra andre lande, som fisker i deres EEZ, overholder de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, og de foreskriver ligeledes, at kyststater bør samarbejde med de stater og regionale organisationer, der er involveret i det pågældende fiskeri.

| (68) | I FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, som nævnt i betragtning 42, at fiskerilovgivningen og udarbejdelsen heraf foregår på en gennemsigtig måde, hvilket også bør gælde for udformningen af politikken og de tilhørende beslutnings- og forvaltningsprocedurer (jf. artikel 6.13 og artikel 7.1.9). I adfærdskodeksens artikel 11.2 og 11.3, fastsættes det endvidere, at den internationale handel med fisk og fiskevarer ikke bør være til skade for en bæredygtig udvikling af fiskeriet, og at den bør bygge på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og forståelige love og administrative bestemmelser. |
| --- | --- |

(68)

I FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri anbefales det, som nævnt i betragtning 42, at fiskerilovgivningen og udarbejdelsen heraf foregår på en gennemsigtig måde, hvilket også bør gælde for udformningen af politikken og de tilhørende beslutnings- og forvaltningsprocedurer (jf. artikel 6.13 og artikel 7.1.9). I adfærdskodeksens artikel 11.2 og 11.3, fastsættes det endvidere, at den internationale handel med fisk og fiskevarer ikke bør være til skade for en bæredygtig udvikling af fiskeriet, og at den bør bygge på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og forståelige love og administrative bestemmelser.

| (69) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at PNG's rammelovgivning mangler bestemmelser, som skal sikre en effektiv forvaltning af fartøjer, der udøver deres aktiviteter i farvandene under PNG's jurisdiktion, hvilket er i modstrid med nævnte forpligtelser og anbefalinger. Rammelovgivningen indeholder heller ikke klare og gennemsigtige bestemmelser vedrørende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for alle farvandene under PNG's jurisdiktion og, hvis sådanne findes, er der ikke fastlagt klare og gennemsigtige procedurer for, hvordan det skal sikres at foranstaltningerne gennemføres. Disse aspekter gennemgås i detaljer i det følgende. |
| --- | --- |

(69)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at PNG's rammelovgivning mangler bestemmelser, som skal sikre en effektiv forvaltning af fartøjer, der udøver deres aktiviteter i farvandene under PNG's jurisdiktion, hvilket er i modstrid med nævnte forpligtelser og anbefalinger. Rammelovgivningen indeholder heller ikke klare og gennemsigtige bestemmelser vedrørende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for alle farvandene under PNG's jurisdiktion og, hvis sådanne findes, er der ikke fastlagt klare og gennemsigtige procedurer for, hvordan det skal sikres at foranstaltningerne gennemføres. Disse aspekter gennemgås i detaljer i det følgende.

| (70) | Som det første eksempel på svagheder i lovgivningen skal nævnes den mangelfulde forvaltningsplan for tun fra 1998 såvel som det faktum, at der slet ikke er vedtaget en national handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri (jf. FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri). |
| --- | --- |

(70)

Som det første eksempel på svagheder i lovgivningen skal nævnes den mangelfulde forvaltningsplan for tun fra 1998 såvel som det faktum, at der slet ikke er vedtaget en national handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri (jf. FAO's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri).

| (71) | Det skal bemærkes, at forvaltningsplanen for tun udstikker rammereglerne for forvaltningen af tunressourcerne, og at den ifølge sin artikel 3, stk. 3, gælder for alle PNG's fiskerifarvande, både territorial- og arkipelagfarvandene. |
| --- | --- |

(71)

Det skal bemærkes, at forvaltningsplanen for tun udstikker rammereglerne for forvaltningen af tunressourcerne, og at den ifølge sin artikel 3, stk. 3, gælder for alle PNG's fiskerifarvande, både territorial- og arkipelagfarvandene.

| (72) | PNG's fiskerimyndigheder medgav i sin skrivelse til Kommissionen af 5. juli 2013, at der var huller i de retlige rammer og andre mangler, som har konsekvenser for forvaltnings- og kontrolordningen. PNG erkendte, at forvaltningsplanen for tun fra 1998 er forældet og bør fornys under hensyntagen til ændringerne i fiskerisektoren, herunder bl.a. også de regionale og subregionale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, licensordninger og -betingelser, TAC-begrænsninger, forvaltningen af henholdsvis arkipelagfarvande og eksklusive økonomiske zoner, referencepunkter og fangstbegrænsninger. PNG's myndigheder har også medgivet, at fiskeriforvaltningsreglerne bør ændres tilsvarende. |
| --- | --- |

(72)

PNG's fiskerimyndigheder medgav i sin skrivelse til Kommissionen af 5. juli 2013, at der var huller i de retlige rammer og andre mangler, som har konsekvenser for forvaltnings- og kontrolordningen. PNG erkendte, at forvaltningsplanen for tun fra 1998 er forældet og bør fornys under hensyntagen til ændringerne i fiskerisektoren, herunder bl.a. også de regionale og subregionale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, licensordninger og -betingelser, TAC-begrænsninger, forvaltningen af henholdsvis arkipelagfarvande og eksklusive økonomiske zoner, referencepunkter og fangstbegrænsninger. PNG's myndigheder har også medgivet, at fiskeriforvaltningsreglerne bør ændres tilsvarende.

| (73) | I brev af 4. december 2013 sendte PNG's myndigheder Kommissionen en kopi af et arbejdsudkast til en ny forvaltningsplan for tun. Også i deres brev af 6. januar 2014 medgav PNG's myndigheder, at det var nødvendigt at ændre forvaltningsplanen for tun og at tage fat på udestående spørgsmål under hensyntagen til internationale forpligtelser og bestemmelser. Den nye forvaltningsplan befinder sig imidlertid stadig i høringsfasen i PNG og er således ikke vedtaget endnu. Faktum er, at den gældende plan er forældet og derfor i modstrid med forpligtelserne i artikel 61, stk. 2-5, artikel 62, stk. 1, og artikel 64, i UNCLOS, når det gælder optimal udnyttelse af ressourcerne ved hjælp af passende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(73)

I brev af 4. december 2013 sendte PNG's myndigheder Kommissionen en kopi af et arbejdsudkast til en ny forvaltningsplan for tun. Også i deres brev af 6. januar 2014 medgav PNG's myndigheder, at det var nødvendigt at ændre forvaltningsplanen for tun og at tage fat på udestående spørgsmål under hensyntagen til internationale forpligtelser og bestemmelser. Den nye forvaltningsplan befinder sig imidlertid stadig i høringsfasen i PNG og er således ikke vedtaget endnu. Faktum er, at den gældende plan er forældet og derfor i modstrid med forpligtelserne i artikel 61, stk. 2-5, artikel 62, stk. 1, og artikel 64, i UNCLOS, når det gælder optimal udnyttelse af ressourcerne ved hjælp af passende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

| (74) | Ud over at den er forældet, afspejler PNG's forvaltningsplan for tun fra 1998 ikke de faktiske forhold hverken i fiskeriet eller forarbejdningsindustrien til trods for, at både forvaltningsplanen (i artikel 4) og fiskeriloven (i artikel 28) indeholder bestemmelser om løbende revision af planen. Planen indeholder de retlige rammer for forvaltningen af 100 notfartøjers aktiviteter, og PNG's myndigheder har undladt at udvide planens anvendelsesområde til at dække de godt 200 fartøjer, der faktisk fisker i PNG's farvande. |
| --- | --- |

(74)

Ud over at den er forældet, afspejler PNG's forvaltningsplan for tun fra 1998 ikke de faktiske forhold hverken i fiskeriet eller forarbejdningsindustrien til trods for, at både forvaltningsplanen (i artikel 4) og fiskeriloven (i artikel 28) indeholder bestemmelser om løbende revision af planen. Planen indeholder de retlige rammer for forvaltningen af 100 notfartøjers aktiviteter, og PNG's myndigheder har undladt at udvide planens anvendelsesområde til at dække de godt 200 fartøjer, der faktisk fisker i PNG's farvande.

| (75) | Det bør endvidere bemærkes, at PNG ikke har udarbejdet en national handlingsplan mod IUU-fiskeri, hvilket er i strid med henstillingerne i punkt 25, 26 og 27 i FAO's internationale handlingsplan. PNG anerkender dette i sit brev til Kommissionen af 5. juli 2013. |
| --- | --- |

(75)

Det bør endvidere bemærkes, at PNG ikke har udarbejdet en national handlingsplan mod IUU-fiskeri, hvilket er i strid med henstillingerne i punkt 25, 26 og 27 i FAO's internationale handlingsplan. PNG anerkender dette i sit brev til Kommissionen af 5. juli 2013.

| (76) | Som det andet eksempel på svagheder i lovgivningen skal nævnes det faktum, at PNG ikke har vedtaget klare bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på grundlag af den bedste videnskabelige rådgivning og i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til UNCLOS, UNFSA og WCPFC for alle farvande under landets jurisdiktion, dvs. også arkipelagfarvandene. Faktisk blev det under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i 2011 og 2012 konstateret, at bevarelses- og forvaltningsreglerne er uklare og upræcise (som beskrevet i betragtning 77-82) og tilsyneladende hverken er i overensstemmelse med eller baseret på videnskabelige rådgivning (som beskrevet i betragtning 83-89). |
| --- | --- |

(76)

Som det andet eksempel på svagheder i lovgivningen skal nævnes det faktum, at PNG ikke har vedtaget klare bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på grundlag af den bedste videnskabelige rådgivning og i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til UNCLOS, UNFSA og WCPFC for alle farvande under landets jurisdiktion, dvs. også arkipelagfarvandene. Faktisk blev det under Kommissionens kontrolbesøg i PNG i 2011 og 2012 konstateret, at bevarelses- og forvaltningsreglerne er uklare og upræcise (som beskrevet i betragtning 77-82) og tilsyneladende hverken er i overensstemmelse med eller baseret på videnskabelige rådgivning (som beskrevet i betragtning 83-89).

| (77) | Farvandene under PNG's jurisdiktion omtales som henholdsvis territorialfarvande, arkipelagfarvande og den eksklusive økonomiske zone (EEZ). Ifølge WCPFC-konventionens artikel 3 omfatter konventionens kompetenceområde i princippet alle farvande i Stillehavet, dvs. også farvandene under PNG's jurisdiktion. |
| --- | --- |

(77)

Farvandene under PNG's jurisdiktion omtales som henholdsvis territorialfarvande, arkipelagfarvande og den eksklusive økonomiske zone (EEZ). Ifølge WCPFC-konventionens artikel 3 omfatter konventionens kompetenceområde i princippet alle farvande i Stillehavet, dvs. også farvandene under PNG's jurisdiktion.

| (78) | PNG's myndigheder har imidlertid meddelt Kommissionen, at farvandene under landets jurisdiktion (territorial- og arkipelagfarvandene og den eksklusive økonomiske zone) ikke er omfattet af konventionsområdet, heller ikke selv om WCPFC har uddelegeret gennemførelsen af sine bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger til de kontraherende parter. Selv om fiskeriindsatsen i henhold til Nauru-aftalen (PNA) begrænses ved hjælp af en havdageordning, som gælder for alle aftaleparters eksklusive økonomiske zoner (EEZ), gælder denne begrænsning ikke for PNG's territorial- og arkipelagfarvande. |
| --- | --- |

(78)

PNG's myndigheder har imidlertid meddelt Kommissionen, at farvandene under landets jurisdiktion (territorial- og arkipelagfarvandene og den eksklusive økonomiske zone) ikke er omfattet af konventionsområdet, heller ikke selv om WCPFC har uddelegeret gennemførelsen af sine bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger til de kontraherende parter. Selv om fiskeriindsatsen i henhold til Nauru-aftalen (PNA) begrænses ved hjælp af en havdageordning, som gælder for alle aftaleparters eksklusive økonomiske zoner (EEZ), gælder denne begrænsning ikke for PNG's territorial- og arkipelagfarvande.

| (79) | I henhold til artikel 61-64 i UNCLOS, artikel 5, 7, 8, 9 og 10 i UNFSA og WCPFC-konventionens overordnede mål og relevante regler (særlig artikel 2, 5, 7 og 8), har kyststater en klar forpligtelse til og et klart ansvar for at vedtage foranstaltninger, der er i overensstemmelse med dem, der gælder for selve regionen og for det åbne hav, således at der kan sikres en bæredygtig udnyttelse på langt sigt af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter og for at fremme målet om at udnytte disse fiskeressourcer på optimal vis. FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, særlig artikel 7.1-7.3 og artikel 8.1, indeholder også en række eksempler på god praksis, som kan bidrage til opfyldelsen af disse forpligtelser. |
| --- | --- |

(79)

I henhold til artikel 61-64 i UNCLOS, artikel 5, 7, 8, 9 og 10 i UNFSA og WCPFC-konventionens overordnede mål og relevante regler (særlig artikel 2, 5, 7 og 8), har kyststater en klar forpligtelse til og et klart ansvar for at vedtage foranstaltninger, der er i overensstemmelse med dem, der gælder for selve regionen og for det åbne hav, således at der kan sikres en bæredygtig udnyttelse på langt sigt af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskearter og for at fremme målet om at udnytte disse fiskeressourcer på optimal vis. FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, særlig artikel 7.1-7.3 og artikel 8.1, indeholder også en række eksempler på god praksis, som kan bidrage til opfyldelsen af disse forpligtelser.

| (80) | I sine bemærkninger til Kommissionens rapport over kontrolbesøget i 2011 forklarede PNG, at alle medlemmer af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) var omfattet af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som WCPFC har vedtaget, og henviste til de fiskeriforvaltningsplaner, der er offentliggjort på PNG's fiskerimyndigheders officielle websted (18), og som bør gælde for alle farvande under PNG's jurisdiktion (territorial- og arkipelagfarvande og landets EEZ), navnlig for fælles fiskebestande, således at det sikres, at disse fisk er omfattet af ens bevarelsesforanstaltninger i alle de farvande, hvor de vandrer. Det ser dog ud til, at disse planer kun dækker aktiviteterne i PNG's EEZ, og at der ikke findes tilsvarende foranstaltninger for PNG's arkipelagfarvande. |
| --- | --- |

(80)

I sine bemærkninger til Kommissionens rapport over kontrolbesøget i 2011 forklarede PNG, at alle medlemmer af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) var omfattet af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som WCPFC har vedtaget, og henviste til de fiskeriforvaltningsplaner, der er offentliggjort på PNG's fiskerimyndigheders officielle websted (18), og som bør gælde for alle farvande under PNG's jurisdiktion (territorial- og arkipelagfarvande og landets EEZ), navnlig for fælles fiskebestande, således at det sikres, at disse fisk er omfattet af ens bevarelsesforanstaltninger i alle de farvande, hvor de vandrer. Det ser dog ud til, at disse planer kun dækker aktiviteterne i PNG's EEZ, og at der ikke findes tilsvarende foranstaltninger for PNG's arkipelagfarvande.

| (81) | Denne situation fører til manglende klarhed og gennemsigtighed, som — når man dertil lægger manglen på gennemsigtige love og procedurer for fartøjsregistrering og udstedelse af licenser (som beskrevet i afgørelsens del 3.1 og 3.2) — er til hinder for en effektiv bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i PNG. Det er PNG's nuværende praksis at inkludere de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i de ikke-oplyste betingelser for udstedelsen af licenser til tunfiskerfartøjer. Der kan således gælde forskellige foranstaltninger afhængigt af, hvilke af disse ikke-oplyste licensbetingelser der gælder i de enkelte tilfælde. |
| --- | --- |

(81)

Denne situation fører til manglende klarhed og gennemsigtighed, som — når man dertil lægger manglen på gennemsigtige love og procedurer for fartøjsregistrering og udstedelse af licenser (som beskrevet i afgørelsens del 3.1 og 3.2) — er til hinder for en effektiv bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i PNG. Det er PNG's nuværende praksis at inkludere de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i de ikke-oplyste betingelser for udstedelsen af licenser til tunfiskerfartøjer. Der kan således gælde forskellige foranstaltninger afhængigt af, hvilke af disse ikke-oplyste licensbetingelser der gælder i de enkelte tilfælde.

| (82) | Det kan således konkluderes, at der ikke findes klare, gennemsigtige og kompatible bevarelses- og forvaltningsregler for PNG's arkipelagfarvande, hvilket er i strid med de forpligtelser, der er nævnt i betragtning 79. |
| --- | --- |

(82)

Det kan således konkluderes, at der ikke findes klare, gennemsigtige og kompatible bevarelses- og forvaltningsregler for PNG's arkipelagfarvande, hvilket er i strid med de forpligtelser, der er nævnt i betragtning 79.

| (83) | Kyststaterne er i henhold til artikel 61 i UNCLOS, artikel 5 og 6 i UNFSA og artikel 5 og 6 i WCPFC-konventionen forpligtede til at fastsætte tilladte fangstmængder for de levende ressourcer i deres EEZ på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og på grundlag af forsigtighedsprincippet; kyststaterne skal også ved hjælp af passende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger sikre, at de levende ressourcer og bestande i deres EEZ og andre farvande under deres jurisdiktion ikke bringes i fare som følge af overudnyttelse. FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, særlig artikel 7.3-7.5 indeholder en række eksempler på god praksis, som kan bidrage til opfyldelsen af disse forpligtelser. |
| --- | --- |

(83)

Kyststaterne er i henhold til artikel 61 i UNCLOS, artikel 5 og 6 i UNFSA og artikel 5 og 6 i WCPFC-konventionen forpligtede til at fastsætte tilladte fangstmængder for de levende ressourcer i deres EEZ på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og på grundlag af forsigtighedsprincippet; kyststaterne skal også ved hjælp af passende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger sikre, at de levende ressourcer og bestande i deres EEZ og andre farvande under deres jurisdiktion ikke bringes i fare som følge af overudnyttelse. FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, særlig artikel 7.3-7.5 indeholder en række eksempler på god praksis, som kan bidrage til opfyldelsen af disse forpligtelser.

| (84) | Eftersom WCPFC-reglerne ifølge PNG's myndigheder ikke gælder for farvandene under landets jurisdiktion, er det derfor ikke helt klart, hvilke data der indsamles og videresendes til WCPFC; dataene omfatter ikke nødvendigvis skøn for alle PNG's fiskerifarvande. I rapporterne fra WCPFC's videnskabelige udvalg rejses spørgsmålet om manglende data med jævne mellemrum. I rapporten fra den 7. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg (19) er det f.eks. under punkt 89 nævnt, at der er konstateret uoverensstemmelser i visse flåders registrering af data, f.eks. i notfartøjernes logbogsdata om bugstribet bonit, gulfinnet tun og storøjet tun; det videnskabelige udvalg anbefaler, at dette problem henvises til udvalget for tekniske spørgsmål og overholdelse, eftersom det af videnskabelige hensyn er yderst vigtigt at få oplyst nøjagtige data om notfartøjers fangstsammensætning. Under punkt 37 fremhæver udvalget den usikkerhed, der er forbundet med oplysninger om artssammensætningen af notfartøjernes fangst, og opfordrede indtrængende PNG til fortsat at forbedre skønnene over notfartøjernes fangstsammensætning. På den 8. samling rejste WCPFC's videnskabelige udvalg igen spørgsmålet om manglende data og uoverensstemmelser (20) i rapporteringen af fangster og disses sammensætning, og det fremsatte bemærkninger om rapporteringsforpligtelserne i henhold til chartringaftaler og udstedte henstillinger, hvori der opfordres til en styrkelse af forvaltningen (21). Udvalget behandlede også spørgsmålet om visse kontraherende parters manglende fremsendelse af oplysninger eller fremsendelse af mangelfulde oplysninger; nogle af disse kontraherende parter udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom WCPFC-reglerne ifølge PNG's myndigheder ikke gælder for farvandene under landets jurisdiktion, er det derfor ikke helt klart, hvilke data der indsamles og videresendes til WCPFC; dataene omfatter ikke nødvendigvis skøn for alle PNG's fiskerifarvande. I rapporterne fra WCPFC's videnskabelige udvalg rejses spørgsmålet om manglende data med jævne mellemrum. I rapporten fra den 7. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg (19) er det f.eks. under punkt 89 nævnt, at der er konstateret uoverensstemmelser i visse flåders registrering af data, f.eks. i notfartøjernes logbogsdata om bugstribet bonit, gulfinnet tun og storøjet tun; det videnskabelige udvalg anbefaler, at dette problem henvises til udvalget for tekniske spørgsmål og overholdelse, eftersom det af videnskabelige hensyn er yderst vigtigt at få oplyst nøjagtige data om notfartøjers fangstsammensætning. Under punkt 37 fremhæver udvalget den usikkerhed, der er forbundet med oplysninger om artssammensætningen af notfartøjernes fangst, og opfordrede indtrængende PNG til fortsat at forbedre skønnene over notfartøjernes fangstsammensætning. På den 8. samling rejste WCPFC's videnskabelige udvalg igen spørgsmålet om manglende data og uoverensstemmelser (20) i rapporteringen af fangster og disses sammensætning, og det fremsatte bemærkninger om rapporteringsforpligtelserne i henhold til chartringaftaler og udstedte henstillinger, hvori der opfordres til en styrkelse af forvaltningen (21). Udvalget behandlede også spørgsmålet om visse kontraherende parters manglende fremsendelse af oplysninger eller fremsendelse af mangelfulde oplysninger; nogle af disse kontraherende parter udøver deres aktiviteter i farvande under PNG's jurisdiktion.

| (85) | I rapporterne anføres det ligeledes, at der endnu ikke er opnået en observatørdækning på 100 % som krævet i henhold til WCPFC-reglerne, og kravet er for PNG’s vedkommende ikke opfyldt endnu, hvilket fremgår af den seneste årsrapport, som landet har fremsendt til det videnskabelige udvalg i 2012 (22). |
| --- | --- |

(85)

I rapporterne anføres det ligeledes, at der endnu ikke er opnået en observatørdækning på 100 % som krævet i henhold til WCPFC-reglerne, og kravet er for PNG’s vedkommende ikke opfyldt endnu, hvilket fremgår af den seneste årsrapport, som landet har fremsendt til det videnskabelige udvalg i 2012 (22).

| (86) | Ifølge den rådgivning, der blev fremlagt på den 7. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, vil fangstraterne sandsynligvis falde og bestandene blive nedfisket, hvis det nuværende fiskeritryk på bugstribet bonit opretholdes, og fangsterne bør derfor reduceres til et niveau svarende til det maksimalt bæredygtige udbytte. En eventuel intensivering af fiskeriindsatsen bør derfor overvåges (23). |
| --- | --- |

(86)

Ifølge den rådgivning, der blev fremlagt på den 7. samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, vil fangstraterne sandsynligvis falde og bestandene blive nedfisket, hvis det nuværende fiskeritryk på bugstribet bonit opretholdes, og fangsterne bør derfor reduceres til et niveau svarende til det maksimalt bæredygtige udbytte. En eventuel intensivering af fiskeriindsatsen bør derfor overvåges (23).

| (87) | PNG's myndigheder anvender ikke WCPFC’s bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i landets arkipelagfarvande og har heller ikke som erstatning for disse indført foranstaltninger, der er i overensstemmelse hermed. Eftersom tunfisk er en fælles bestand og en stærkt vandrende art, der udgør en vigtig ressource, som er genstand for omfattende fiskeri i PNG's arkipelagfarvande — et geografisk vigtigt gydeområde for tunarter — er denne situation til hinder for enhver overordnet bestræbelse på at bevare tunbestanden. PNG's myndigheder sørger således ikke for, at der anvendes bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i alle farvande under landets jurisdiktion på en måde, som er i overensstemmelse med WCPFC's krav og med landets forpligtelse til at sikre, at arter, der befinder sig i farvande under en kyststats jurisdiktion, ikke skades som følge af overudnyttelse. |
| --- | --- |

(87)

PNG's myndigheder anvender ikke WCPFC’s bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i landets arkipelagfarvande og har heller ikke som erstatning for disse indført foranstaltninger, der er i overensstemmelse hermed. Eftersom tunfisk er en fælles bestand og en stærkt vandrende art, der udgør en vigtig ressource, som er genstand for omfattende fiskeri i PNG's arkipelagfarvande — et geografisk vigtigt gydeområde for tunarter — er denne situation til hinder for enhver overordnet bestræbelse på at bevare tunbestanden. PNG's myndigheder sørger således ikke for, at der anvendes bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i alle farvande under landets jurisdiktion på en måde, som er i overensstemmelse med WCPFC's krav og med landets forpligtelse til at sikre, at arter, der befinder sig i farvande under en kyststats jurisdiktion, ikke skades som følge af overudnyttelse.

| (88) | Kommissionen har også vurderet enhver handling eller undladelse fra PNG's side, der kan have gjort de gældende love, administrative bestemmelser eller internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger mindre effektive. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen har også vurderet enhver handling eller undladelse fra PNG's side, der kan have gjort de gældende love, administrative bestemmelser eller internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger mindre effektive.

| (89) | PNG's forvaltningsplan for tun fastsætter bestemmelser om en maksimal TAC på 338 000 ton om året (artikel 33) og begrænser antallet af licenser til notfartøjer til tunfiskeri til 100 (artikel 32, stk. 2). Det nuværende fangstniveau er imidlertid på over 700 000 ton, og antallet af notfartøjer til tunfiskeri, der har fået udstedt licens, og som udøver deres aktiviteter i PNG's farvande, er på over 200. Kommissionen mener derfor ikke, at PNG med disse foranstaltninger opfylder sine internationale forpligtelser vedrørende bevarelse og forvaltning. Eftersom tun er en fælles og stærkt vandrende fiskebestand, skal bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne være konsekvente og kompatible i hele det område, bestanden vandrer i, hvis sådanne foranstaltninger skal kunne opretholdes og være effektive, hvilket også er det overordnede mål for WCPFC-konventionen (24); den gældende forvaltningsplan for tun gør det ikke muligt at opfylde dette krav. |
| --- | --- |

(89)

PNG's forvaltningsplan for tun fastsætter bestemmelser om en maksimal TAC på 338 000 ton om året (artikel 33) og begrænser antallet af licenser til notfartøjer til tunfiskeri til 100 (artikel 32, stk. 2). Det nuværende fangstniveau er imidlertid på over 700 000 ton, og antallet af notfartøjer til tunfiskeri, der har fået udstedt licens, og som udøver deres aktiviteter i PNG's farvande, er på over 200. Kommissionen mener derfor ikke, at PNG med disse foranstaltninger opfylder sine internationale forpligtelser vedrørende bevarelse og forvaltning. Eftersom tun er en fælles og stærkt vandrende fiskebestand, skal bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne være konsekvente og kompatible i hele det område, bestanden vandrer i, hvis sådanne foranstaltninger skal kunne opretholdes og være effektive, hvilket også er det overordnede mål for WCPFC-konventionen (24); den gældende forvaltningsplan for tun gør det ikke muligt at opfylde dette krav.

| (90) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kan det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 6, i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser, når det gælder internationale regler, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(90)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kan det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 6, i IUU-forordningen fastslås, at PNG ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser, når det gælder internationale regler, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

3.4.   Specifikke begrænsninger i udviklingslande

| (91) | Der mindes om, at PNG ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (25) anses for at være et land med et lavt niveau af menneskelig udvikling (nr. 156 ud af 186 lande i 2012), men at det befinder sig på grænsen til at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling. Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (26), hvor PNG er opført under mellemindkomstlande i den nederste halvdel. Ifølge de seneste oplysninger, dvs. OECD's DAC-liste for 2012, opstillet pr. 1. januar 2013 (27), anses PNG imidlertid for at være et mellemindkomstland i den nederste halvdel. |
| --- | --- |

(91)

Der mindes om, at PNG ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (25) anses for at være et land med et lavt niveau af menneskelig udvikling (nr. 156 ud af 186 lande i 2012), men at det befinder sig på grænsen til at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling. Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (26), hvor PNG er opført under mellemindkomstlande i den nederste halvdel. Ifølge de seneste oplysninger, dvs. OECD's DAC-liste for 2012, opstillet pr. 1. januar 2013 (27), anses PNG imidlertid for at være et mellemindkomstland i den nederste halvdel.

| (92) | Det skal bemærkes, at Kommissionen den 4. februar 2010 i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen modtog den meddelelse, som PNG havde sendt i sin egenskab af flagstat. Heri bekræftede PNG's myndigheder, som krævet i artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen, at der findes nationale ordninger til gennemførelse, kontrol og håndhævelse af de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde. |
| --- | --- |

(92)

Det skal bemærkes, at Kommissionen den 4. februar 2010 i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen modtog den meddelelse, som PNG havde sendt i sin egenskab af flagstat. Heri bekræftede PNG's myndigheder, som krævet i artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen, at der findes nationale ordninger til gennemførelse, kontrol og håndhævelse af de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde.

| (93) | Kommissionen har underrettet PNG's myndigheder om de forskellige mangler, den konstaterede under sit første kontrolbesøg i november 2011. Da Kommissionen aflagde sit andet kontrolbesøg i landet et år senere, dvs. i november 2012, kunne den konstatere, at situationen var uændret. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen har underrettet PNG's myndigheder om de forskellige mangler, den konstaterede under sit første kontrolbesøg i november 2011. Da Kommissionen aflagde sit andet kontrolbesøg i landet et år senere, dvs. i november 2012, kunne den konstatere, at situationen var uændret.

| (94) | I sit brev af 5. juli 2013 anerkender PNG's fiskerimyndigheder, at de løbende har fået bistand fra EU gennem forskellige regionale og subregionale programmer; der er også ydet teknisk bistand i 2011 med henblik på bekæmpelsen af IUU-fiskeri (28). |
| --- | --- |

(94)

I sit brev af 5. juli 2013 anerkender PNG's fiskerimyndigheder, at de løbende har fået bistand fra EU gennem forskellige regionale og subregionale programmer; der er også ydet teknisk bistand i 2011 med henblik på bekæmpelsen af IUU-fiskeri (28).

| (95) | Kommissionen har derfor taget hensyn til PNG's udviklingsmæssige begrænsninger og givet PNG tilstrækkelig tid (fra 2011) til at træffe foranstaltninger til at rette op på den manglende overholdelse af landets internationale forpligtelser på en sammenhængende, effektiv og ikke-skadelig måde. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen har derfor taget hensyn til PNG's udviklingsmæssige begrænsninger og givet PNG tilstrækkelig tid (fra 2011) til at træffe foranstaltninger til at rette op på den manglende overholdelse af landets internationale forpligtelser på en sammenhængende, effektiv og ikke-skadelig måde.

| (96) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kan det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at PNG's udviklingsstatus, når det gælder fiskeriforvaltning, kan være påvirket af dets udviklingsniveau. Under hensyntagen til arten af de konstaterede mangler i PNG, den bistand, der er ydet af Unionen, og de foranstaltninger, der er truffet for at rette op på situationen, er der ingen beviser for, at PNG's manglende opfyldelse af sine internationale forpligtelser skyldes manglende udvikling. PNG's udviklingsniveau, som oven i købet er stigende, kan tilsyneladende ikke undskylde eller retfærdiggøre PNG's overordnede præstation som flagstat og navnlig kyststat, når det gælder forvaltningen af fiskeriet, og de utilstrækkelige foranstaltninger, landet har truffet for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og sikre effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet i farvandene under landets jurisdiktion. |
| --- | --- |

(96)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kan det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at PNG's udviklingsstatus, når det gælder fiskeriforvaltning, kan være påvirket af dets udviklingsniveau. Under hensyntagen til arten af de konstaterede mangler i PNG, den bistand, der er ydet af Unionen, og de foranstaltninger, der er truffet for at rette op på situationen, er der ingen beviser for, at PNG's manglende opfyldelse af sine internationale forpligtelser skyldes manglende udvikling. PNG's udviklingsniveau, som oven i købet er stigende, kan tilsyneladende ikke undskylde eller retfærdiggøre PNG's overordnede præstation som flagstat og navnlig kyststat, når det gælder forvaltningen af fiskeriet, og de utilstrækkelige foranstaltninger, landet har truffet for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og sikre effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet i farvandene under landets jurisdiktion.

| (97) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kan det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at PNG's udviklingsstatus og overordnede præstation på fiskeriforvaltningsområdet ikke er påvirket af dets udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(97)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kan det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at PNG's udviklingsstatus og overordnede præstation på fiskeriforvaltningsområdet ikke er påvirket af dets udviklingsniveau.

4.   KONKLUSION OM EVENTUEL IDENTIFIKATION AF IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELANDE

| (98) | I lyset af ovennævnte konklusioner om Papua Ny Guineas manglende overholdelse af sine forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat i henhold til international ret og manglende foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør dette land i overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen underrettes om, at det kan risikere at blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende tredjeland, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(98)

I lyset af ovennævnte konklusioner om Papua Ny Guineas manglende overholdelse af sine forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat i henhold til international ret og manglende foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør dette land i overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen underrettes om, at det kan risikere at blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende tredjeland, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri.

| (99) | Kommissionen skal i henhold til artikel 32, stk. 1, i IUU-forordningen underrette Papua Ny Guinea om, at landet kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland. Kommissionen skal også træffe alle de foranstaltninger over for Papua Ny Guinea, som er fastsat i IUU-forordningens artikel 32. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken landet kan svare skriftligt på meddelelsen og rette op på situationen. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen skal i henhold til artikel 32, stk. 1, i IUU-forordningen underrette Papua Ny Guinea om, at landet kan risikere at blive identificeret som ikke-samarbejdende tredjeland. Kommissionen skal også træffe alle de foranstaltninger over for Papua Ny Guinea, som er fastsat i IUU-forordningens artikel 32. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken landet kan svare skriftligt på meddelelsen og rette op på situationen.

| (100) | Det bør endvidere anføres, at underretningen ved denne afgørelse af Papua Ny Guinea om, at landet muligvis vil kunne blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende, hverken udelukker eller automatisk fører til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere sådanne lande og opstille en liste over dem — |
| --- | --- |

(100)

Det bør endvidere anføres, at underretningen ved denne afgørelse af Papua Ny Guinea om, at landet muligvis vil kunne blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende, hverken udelukker eller automatisk fører til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere sådanne lande og opstille en liste over dem —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Den Uafhængige Stat Papua Ny Guinea underrettes hermed om, at landet muligvis vil kunne blive identificeret som et tredjeland, som Kommissionen betragter som et ikke-samarbejdende tredjeland, når det gælder bekæmpelsen af ulovligt urapporteret og ureguleret fiskeri.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2014.

På Kommissionens vegne

Maria DAMANAKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru-aftalen: (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  PNG’s årsrapport indgivet til den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, som blev afholdt den 7.-15. august 2012 i Busan i Republikken Korea: »Information on Fisheries Research and Statistics, Papua New Guinea« (WCPFC-SC8-AR/CCM-18): (http://www.wcpfc.int/doc/AR-CCM-18/Papua-New-Guinea-2).

4

(5)  Ifølge de oplysninger, som PNG's nationale fiskerimyndigheder fremlagde under Kommissionens kontrolbesøg i november 2011: »Overview of PNG Fisheries on the implementation status of EU IUU Regulation« og ifølge PNG's »Fisheries Management Regulation 2000« som vedtaget den 25. oktober og offentliggjort i PNG's lovtidende den 23. november 2000: (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=25a9q0dguoo%3d&tabid=86).

5

(6)  Den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg (WCPFC-SC8-AR/CCM-18).

6

(7)  EUT C 354 af 17.11.2012, s. 1.

7

(8)  »No. 48 of 1998 Fisheries Management Act 1998 The National Tuna Fishery Management Plan«, vedtaget den 2. februar 1999, offentliggjort den 11. februar 1999 (No. G22) (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=8cFbiMpj%2ffU%3d&tabid=87).

8

(9)  »Fisheries Management Act of the Independent State of Papua New Guinea 1998, No. 48 of 1998«, vedtaget den 2. februar 1999, offentliggjort den 11. februar 1999 (No. G22) (http://www.fisheries.gov.pg/LinkClick.aspx?fileticket=43Of6hMc9e8 %3d&tabid=86).

9

(10)  »Fisheries Management Regulation of the Independent State of Papua New Guinea 2000, No. 2 of 2000«.

10

(11)  WCPFC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltning 2009-06, afdeling 2.

11

(12)  Konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, åbnet for undertegnelse den 5. september 2000 i Honolulu: (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

12

(13)  Oplysninger om handelsforbindelserne mellem EU og PNG: http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/regions/pacific/; Foreløbig partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side (EUT L 272 af 16.10.2009, s. 2.).

13

(14)  Oplysninger fra: http://hdr.undp.org/en/statistics

14

(15)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

16

(17)  Den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg (WCPFC-SC8-AR/CCM-18).

17

(18)  http://www.fisheries.gov.pg/

18

(19)  Sammenfattende rapport fra den 7. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, afholdt den 9.-17. august 2011 i Pohnpei, Sammenslutningen af Mikronesiske Stater: (http://www.wcpfc.int/node/2896).

19

(20)  Del 3.1. i den sammenfattende rapport fra den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg, afholdt den 7.-15. august 2012: (http://www.wcpfc.int/node/4587).

20

(21)  Punkt 69-71 i den sammenfattende rapport fra den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg.

21

(22)  Den 8. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg (WCPFC-SC8-AR/CCM-18).

22

(23)  Punkt 35 og 36 i den sammenfattende rapport fra den 7. ordinære samling i WCPFC's videnskabelige udvalg.

23

(24)  Konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, særlig artikel 2 og 5.

24

(25)  Oplysninger fra: http://hdr.undp.org/en/statistics/

25

(26)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

26

(27)  DAC-liste over ODA-modtagere (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

27

(28)  »Accompanying developing countries in complying with the Implementation of Regulation (EC) No 1005/2008 on Illegal, Unreported and Unregulated (IUU) Fishing«, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

28

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/17

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. juni 2014

om underretning af de tredjelande, som efter Kommissionens opfattelse muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

(2014/C 185/03)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 32, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   INDLEDNING

| (1) | Med Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (IUU-forordningen) indføres en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). |
| --- | --- |

(1)

Med Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (IUU-forordningen) indføres en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri).

| (2) | I kapitel VI i IUU-forordningen fastlægges proceduren for identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, foranstaltninger over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, opstilling af en liste over ikke-samarbejdende tredjelande, fjernelse fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, offentliggørelse af listen over ikke-samarbejdende tredjelande samt hasteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-forordningen fastlægges proceduren for identifikation af ikke-samarbejdende tredjelande, foranstaltninger over for lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende tredjelande, opstilling af en liste over ikke-samarbejdende tredjelande, fjernelse fra listen over ikke-samarbejdende tredjelande, offentliggørelse af listen over ikke-samarbejdende tredjelande samt hasteforanstaltninger.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen bør Kommissionen underrette tredjelandene om, at de muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande. En sådan underretning er foreløbig. Underretningen af tredjelande om, at de muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande, skal baseres på kriterierne i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, som er anført i artikel 32, med hensyn til disse lande. I meddelelsen bør Kommissionen især underrette tredjelandene om de vigtige kendsgerninger og overvejelser, som ligger bag identifikationen, landenes mulighed for at reagere og for at fremsende bevismateriale, der modbeviser en sådan identifikation, eller en eventuel handlingsplan for forbedringer og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet til afhjælpning af situationen. Kommissionen bør give det pågældende tredjeland tilstrækkelig tid til at besvare meddelelsen og en rimelig frist til at afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen bør Kommissionen underrette tredjelandene om, at de muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande. En sådan underretning er foreløbig. Underretningen af tredjelande om, at de muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjelande, skal baseres på kriterierne i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, som er anført i artikel 32, med hensyn til disse lande. I meddelelsen bør Kommissionen især underrette tredjelandene om de vigtige kendsgerninger og overvejelser, som ligger bag identifikationen, landenes mulighed for at reagere og for at fremsende bevismateriale, der modbeviser en sådan identifikation, eller en eventuel handlingsplan for forbedringer og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet til afhjælpning af situationen. Kommissionen bør give det pågældende tredjeland tilstrækkelig tid til at besvare meddelelsen og en rimelig frist til at afhjælpe situationen.

| (4) | I henhold til artikel 31 i IUU-forordningen kan Kommissionen identificere de lande, som den betragter som ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 31 i IUU-forordningen kan Kommissionen identificere de lande, som den betragter som ikke-samarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (5) | Identifikationen af ikke-samarbejdende tredjelande bliver baseret på en undersøgelse af alle oplysninger, som omhandlet i artikel 31, stk. 2, i IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifikationen af ikke-samarbejdende tredjelande bliver baseret på en undersøgelse af alle oplysninger, som omhandlet i artikel 31, stk. 2, i IUU-forordningen.

| (6) | I overensstemmelse med artikel 33 i IUU-forordningen kan Rådet opstille en liste over ikke-samarbejdende tredjelande. Foranstaltningerne i bl.a. artikel 38 i IUU-forordningen finder anvendelse på disse lande. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med artikel 33 i IUU-forordningen kan Rådet opstille en liste over ikke-samarbejdende tredjelande. Foranstaltningerne i bl.a. artikel 38 i IUU-forordningen finder anvendelse på disse lande.

| (7) | I henhold til artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen skal tredjelandsflagstater sende Kommissionen en meddelelse om de ordninger, de har iværksat for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen skal tredjelandsflagstater sende Kommissionen en meddelelse om de ordninger, de har iværksat for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som deres fiskerfartøjer skal overholde.

| (8) | I henhold til artikel 20, stk. 4, i IUU-forordningen samarbejder Kommissionen administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningen. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 20, stk. 4, i IUU-forordningen samarbejder Kommissionen administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningen.

2.   PROCEDURE VEDRØRENDE REPUBLIKKEN FILIPPINERNE

| (9) | Meddelelsen om Republikken Filippinerne som flagstat blev godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen pr. 15. januar 2010. |
| --- | --- |

(9)

Meddelelsen om Republikken Filippinerne som flagstat blev godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen pr. 15. januar 2010.

| (10) | Fra den 23. til den 27. januar 2012 gennemførte Kommissionen med støtte fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) et kontrolbesøg i Filippinerne i forbindelse med det administrative samarbejde, der er fastlagt i artikel 20, stk. 4, i IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(10)

Fra den 23. til den 27. januar 2012 gennemførte Kommissionen med støtte fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) et kontrolbesøg i Filippinerne i forbindelse med det administrative samarbejde, der er fastlagt i artikel 20, stk. 4, i IUU-forordningen.

| (11) | Formålet med kontrolbesøget var at verificere oplysninger om Filippinernes ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde, foranstaltninger truffet af Filippinerne med henblik på at gennemføre landets forpligtelse til at bekæmpe IUU-fiskeri og opfylde kravene samt nogle punkter vedrørende gennemførelsen af Unionens ordning for fangstattester. |
| --- | --- |

(11)

Formålet med kontrolbesøget var at verificere oplysninger om Filippinernes ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde, foranstaltninger truffet af Filippinerne med henblik på at gennemføre landets forpligtelse til at bekæmpe IUU-fiskeri og opfylde kravene samt nogle punkter vedrørende gennemførelsen af Unionens ordning for fangstattester.

| (12) | Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 3. februar 2012. |
| --- | --- |

(12)

Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 3. februar 2012.

| (13) | Den endelige rapport om kontrolbesøget blev sendt til Filippinerne den 21. februar 2012. |
| --- | --- |

(13)

Den endelige rapport om kontrolbesøget blev sendt til Filippinerne den 21. februar 2012.

| (14) | Filippinernes bemærkninger til den endelige rapport om kontrolbesøget blev modtaget den 24. marts 2012. |
| --- | --- |

(14)

Filippinernes bemærkninger til den endelige rapport om kontrolbesøget blev modtaget den 24. marts 2012.

| (15) | Kommissionen gennemførte fra den 25. til den 27. juni 2012 et efterfølgende kontrolbesøg i Filippinerne for at følge op på foranstaltningerne fra det første kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen gennemførte fra den 25. til den 27. juni 2012 et efterfølgende kontrolbesøg i Filippinerne for at følge op på foranstaltningerne fra det første kontrolbesøg.

| (16) | Den 28. juni 2012 forelagde Kommissionen Filippinerne sine skriftlige bemærkninger til Filippinernes plan til løsning af problemer med IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(16)

Den 28. juni 2012 forelagde Kommissionen Filippinerne sine skriftlige bemærkninger til Filippinernes plan til løsning af problemer med IUU-fiskeri.

| (17) | Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 4. oktober 2012, den 12. december 2012 og den 14. februar 2013. |
| --- | --- |

(17)

Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 4. oktober 2012, den 12. december 2012 og den 14. februar 2013.

| (18) | Den 8. februar 2013 fandt en videokonference sted mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(18)

Den 8. februar 2013 fandt en videokonference sted mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene.

| (19) | Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 22. april 2013. |
| --- | --- |

(19)

Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 22. april 2013.

| (20) | Den 25. april 2013 blev der afholdt et teknisk møde i Bruxelles, på hvilket Filippinerne forelagde yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(20)

Den 25. april 2013 blev der afholdt et teknisk møde i Bruxelles, på hvilket Filippinerne forelagde yderligere oplysninger.

| (21) | Den 11. juni 2013 blev der afholdt endnu et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(21)

Den 11. juni 2013 blev der afholdt endnu et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene.

| (22) | Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 14. juni 2013. Med disse ajourførte de filippinske myndigheder Kommissionens oplysninger om de fremskridt, der var blevet gjort vedrørende Filippinernes nationale handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri, og de fremlagde udkastet til handlingsplanen og de indledende lovforslag til revision af fiskerilovgivningen. |
| --- | --- |

(22)

Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 14. juni 2013. Med disse ajourførte de filippinske myndigheder Kommissionens oplysninger om de fremskridt, der var blevet gjort vedrørende Filippinernes nationale handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri, og de fremlagde udkastet til handlingsplanen og de indledende lovforslag til revision af fiskerilovgivningen.

| (23) | Med hjælp fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) og efter anmodning fra de filippinske myndigheder organiserede Kommissionen en workshop om kapacitetsopbygning i Manila fra den 22. til den 26. juli 2013 med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse. |
| --- | --- |

(23)

Med hjælp fra EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) og efter anmodning fra de filippinske myndigheder organiserede Kommissionen en workshop om kapacitetsopbygning i Manila fra den 22. til den 26. juli 2013 med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse.

| (24) | Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 11. november 2013. |
| --- | --- |

(24)

Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 11. november 2013.

| (25) | Den 22. november 2013 blev der afholdt et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles. |
| --- | --- |

(25)

Den 22. november 2013 blev der afholdt et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles.

| (26) | I december 2013 modtog Kommissionen oplysninger fra de filippinske myndigheder om, at de havde undertegnet dekretet om vedtagelse af den nationale handlingsplan mod IUU-fiskeri. Desuden fremsendte myndighederne Kommissionen et aftalememorandum undertegnet den 9. december 2013, hvorved der blev oprettet et blandet fiskerisamarbejdsudvalg mellem Filippinernes og Papua Ny Guineas myndigheder. |
| --- | --- |

(26)

I december 2013 modtog Kommissionen oplysninger fra de filippinske myndigheder om, at de havde undertegnet dekretet om vedtagelse af den nationale handlingsplan mod IUU-fiskeri. Desuden fremsendte myndighederne Kommissionen et aftalememorandum undertegnet den 9. december 2013, hvorved der blev oprettet et blandet fiskerisamarbejdsudvalg mellem Filippinernes og Papua Ny Guineas myndigheder.

| (27) | I februar 2014 modtog Kommissionen en meddelelse, der især omhandlede den nationale handlingsplan mod IUU-fiskeri, det nye udkast til revision af fiskerilovgivningen og udkast til forordning om sporbarhed. Udkastet til fiskelovgivningen var udarbejdet i senatet og det filippinske repræsentanternes hus. |
| --- | --- |

(27)

I februar 2014 modtog Kommissionen en meddelelse, der især omhandlede den nationale handlingsplan mod IUU-fiskeri, det nye udkast til revision af fiskerilovgivningen og udkast til forordning om sporbarhed. Udkastet til fiskelovgivningen var udarbejdet i senatet og det filippinske repræsentanternes hus.

| (28) | Den 5. marts 2014 blev der afholdt et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles. Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 25. marts 2014, den 3. maj 2014 og den 15. maj 2014. |
| --- | --- |

(28)

Den 5. marts 2014 blev der afholdt et møde mellem Filippinerne og Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles. Filippinerne forelagde yderligere oplysninger den 25. marts 2014, den 3. maj 2014 og den 15. maj 2014.

| (29) | I løbet af den ovenfor beskrevne udveksling har Filippinerne anlagt en konstruktiv tilgang til at samarbejde med Kommissionen. Der er sket betydelige fremskridt, hvad angår håndteringen af de væsentligste udfordringer, som blev påpeget i løbet af kontrolbesøg på stedet. Ikke desto mindre er der stadig en række mangler, som der endnu ikke fuldt ud er taget hånd om. |
| --- | --- |

(29)

I løbet af den ovenfor beskrevne udveksling har Filippinerne anlagt en konstruktiv tilgang til at samarbejde med Kommissionen. Der er sket betydelige fremskridt, hvad angår håndteringen af de væsentligste udfordringer, som blev påpeget i løbet af kontrolbesøg på stedet. Ikke desto mindre er der stadig en række mangler, som der endnu ikke fuldt ud er taget hånd om.

| (30) | Filippinerne er medlem af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC), Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC). Filippinerne er også samarbejdende ikke-medlem af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC). Filippinerne ratificerede De Forenede Nationers havretskonvention fra 1982 (UNCLOS). |
| --- | --- |

(30)

Filippinerne er medlem af Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC), Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC). Filippinerne er også samarbejdende ikke-medlem af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC). Filippinerne ratificerede De Forenede Nationers havretskonvention fra 1982 (UNCLOS).

| (31) | For at vurdere, om Filippinerne opfylder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat, som er fastsat i de internationale aftaler, der er nævnt i betragtning (30), og fastlagt af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (i det følgende benævnt »RFFO'er«), der er nævnt i betragtning (30), søgte og analyserede Kommissionen alle de oplysninger, den anså for at være nødvendige. |
| --- | --- |

(31)

For at vurdere, om Filippinerne opfylder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat, som er fastsat i de internationale aftaler, der er nævnt i betragtning (30), og fastlagt af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (i det følgende benævnt »RFFO'er«), der er nævnt i betragtning (30), søgte og analyserede Kommissionen alle de oplysninger, den anså for at være nødvendige.

| (32) | Kommissionen benyttede oplysninger fra tilgængelige data offentliggjort af de relevante RFFO'er samt offentligt tilgængelige data. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen benyttede oplysninger fra tilgængelige data offentliggjort af de relevante RFFO'er samt offentligt tilgængelige data.

3.   MULIGHEDEN FOR, AT FILIPPINERNE KAN IDENTIFICERES SOM IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (33) | I overensstemmelse med artikel 31, stk. 3, i IUU-forordningen analyserede Kommissionen Filippinernes forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i artikel 31, stk. 4-7, i IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(33)

I overensstemmelse med artikel 31, stk. 3, i IUU-forordningen analyserede Kommissionen Filippinernes forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat. Med henblik på denne undersøgelse tog Kommissionen højde for parametrene i artikel 31, stk. 4-7, i IUU-forordningen.

3.1.   Gentagne tilfælde af IUU-fiskeri og IUU-handelsstrømme (IUU-forordningens artikel 31, stk. 4)

| (34) | Med hensyn til IUU-fartøjer, der fører Filippinernes flag, er der på grundlag af oplysningerne fra RFFO'ernes lister over fartøjer ingen sådanne fartøjer på de foreløbige eller endelige IUU-lister, og der findes ingen dokumentation for tidligere tilfælde af IUU-fartøjer, der fører Filippinernes flag, som gør det muligt for Kommissionen at analysere Filippinernes præstation med hensyn til gentagne tilfælde af IUU-fiskeri i henhold til artikel 31, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(34)

Med hensyn til IUU-fartøjer, der fører Filippinernes flag, er der på grundlag af oplysningerne fra RFFO'ernes lister over fartøjer ingen sådanne fartøjer på de foreløbige eller endelige IUU-lister, og der findes ingen dokumentation for tidligere tilfælde af IUU-fartøjer, der fører Filippinernes flag, som gør det muligt for Kommissionen at analysere Filippinernes præstation med hensyn til gentagne tilfælde af IUU-fiskeri i henhold til artikel 31, stk. 4, litra a).

| (35) | I henhold til artikel 31, stk. 4, litra b), undersøgte Kommissionen ligeledes, hvilke foranstaltninger Filippinerne havde truffet for at hindre adgangen for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, til dets marked. |
| --- | --- |

(35)

I henhold til artikel 31, stk. 4, litra b), undersøgte Kommissionen ligeledes, hvilke foranstaltninger Filippinerne havde truffet for at hindre adgangen for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, til dets marked.

| (36) | Kommissionen anser på grundlag af en vurdering af alle de oplysninger, som den råder over, at Filippinerne ikke kan sikre, at fiskerivarer, der indføres i Filippinerne eller til forarbejdningsvirksomheder med base i Filippinerne, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Dette skyldes systemiske problemer, der underminerer de filippinske myndigheders mulighed for at spore fangsterne på grund af manglende officielle oplysninger om de fisk, der landes, importeres og/eller forarbejdes. Hovedpunkterne i grundlaget for Kommissionens vurdering er sammenfattet nedenfor: |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen anser på grundlag af en vurdering af alle de oplysninger, som den råder over, at Filippinerne ikke kan sikre, at fiskerivarer, der indføres i Filippinerne eller til forarbejdningsvirksomheder med base i Filippinerne, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Dette skyldes systemiske problemer, der underminerer de filippinske myndigheders mulighed for at spore fangsterne på grund af manglende officielle oplysninger om de fisk, der landes, importeres og/eller forarbejdes. Hovedpunkterne i grundlaget for Kommissionens vurdering er sammenfattet nedenfor:

| (37) | Filippinerne har en stor fiskerflåde, som fisker i farvande under landets jurisdiktion såvel som på åbent hav og i farvande under andre landes jurisdiktion. Ifølge oplysninger fra Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 og oplysninger, der er offentligt tilgængelige, består fiskerflåden af ca. 9 300 erhvervsfiskerfartøjer og ca. 470 000»bancaer« (små ikke-industrielle fiskerfartøjer til kystnært fiskeri) (2). Kystfiskere fisker ikke i farvande uden for national jurisdiktion, og deres fangster eksporteres i hvert fald delvis til EU. Filippinerne har en stor højsøflåde som pr. marts 2014 omfatter 68 fartøjer, der fisker efter tun (»tunfiskerfartøjer«), der er opført på IOCT's liste over fartøjer med fiskeritilladelse, og 18 tunfiskerfartøjer, der er opført på ICCAT's liste over fartøjer med fiskeritilladelse. Ifølge de oplysninger, som Filippinerne har fremlagt i deres årlige fiskerirapporter for 2012 og 2013 til WCPFC, var der den 1. juli 2012 622 fiskerfartøjer (herunder transportfartøjer) registreret i Filippinerne, og den 11. juni 2013 var der 722 hos denne RFFO (3). De filippinske fiskerfartøjer fisker hovedsageligt efter tun. De årlige fangstdata, som Filippinerne fremlægger, omfatter alle fangster af tun, som landes i filippinske havne, uanset hvor de er fanget, og i fangstdataene deles fangsterne ikke op efter oprindelse eller hvilket flag, fangstfartøjet fører. Dette sår tvivl om evnen til på effektiv vis at spore fangsterne som nærmere forklaret i betragtning (46) til (55). |
| --- | --- |

(37)

Filippinerne har en stor fiskerflåde, som fisker i farvande under landets jurisdiktion såvel som på åbent hav og i farvande under andre landes jurisdiktion. Ifølge oplysninger fra Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 og oplysninger, der er offentligt tilgængelige, består fiskerflåden af ca. 9 300 erhvervsfiskerfartøjer og ca. 470 000»bancaer« (små ikke-industrielle fiskerfartøjer til kystnært fiskeri) (2). Kystfiskere fisker ikke i farvande uden for national jurisdiktion, og deres fangster eksporteres i hvert fald delvis til EU. Filippinerne har en stor højsøflåde som pr. marts 2014 omfatter 68 fartøjer, der fisker efter tun (»tunfiskerfartøjer«), der er opført på IOCT's liste over fartøjer med fiskeritilladelse, og 18 tunfiskerfartøjer, der er opført på ICCAT's liste over fartøjer med fiskeritilladelse. Ifølge de oplysninger, som Filippinerne har fremlagt i deres årlige fiskerirapporter for 2012 og 2013 til WCPFC, var der den 1. juli 2012 622 fiskerfartøjer (herunder transportfartøjer) registreret i Filippinerne, og den 11. juni 2013 var der 722 hos denne RFFO (3). De filippinske fiskerfartøjer fisker hovedsageligt efter tun. De årlige fangstdata, som Filippinerne fremlægger, omfatter alle fangster af tun, som landes i filippinske havne, uanset hvor de er fanget, og i fangstdataene deles fangsterne ikke op efter oprindelse eller hvilket flag, fangstfartøjet fører. Dette sår tvivl om evnen til på effektiv vis at spore fangsterne som nærmere forklaret i betragtning (46) til (55).

| (38) | På grundlag af data fra det filippinske kontor for fiskeri og akvatiske ressourcer (BFAR) er de sædvanlige internationale fiskepladser for filippinske fiskerfartøjer: Celebeshavet, indonesiske farvande, malaysiske farvande, farvandene omkring Palau, Papua Ny Guinea, det vestlige Stillehav og områder af ICCAT og IOTC. Filippinerne har indgået fiskeriaftaler med Papua Ny Guinea, Kiribati og Salomonøerne. Ifølge oplysninger, der blev fremlagt på det møde, der blev afholdt den 5. marts 2014, fisker de fleste fiskerfartøjer (notfartøjer) i Papua Ny Guineas farvande (46) og højsøområder af WCPFC (33). Indtil videre fisker kun to fartøjer i farvandet omkring Salomonøerne. De fangster, der landes i Papua Ny Guinea, forsyner også EU-markedet (tunfiskekonserves). Desuden er der pr. marts 2014 seks aktive filippinske fiskerfartøjer, der fisker i IOTC-området, mens otte fisker i ICCAT-området. De eneste udenlandske chartrede fiskerfartøjer er fisketransportskibe, og disse er kun aktive i WCPFC-området. Faktisk har ingen udenlandske fiskerfartøjer i øjeblikket tilladelse til at fiske i Filippinernes eksklusive økonomiske zone (i det følgende benævnt EØZ). |
| --- | --- |

(38)

På grundlag af data fra det filippinske kontor for fiskeri og akvatiske ressourcer (BFAR) er de sædvanlige internationale fiskepladser for filippinske fiskerfartøjer: Celebeshavet, indonesiske farvande, malaysiske farvande, farvandene omkring Palau, Papua Ny Guinea, det vestlige Stillehav og områder af ICCAT og IOTC. Filippinerne har indgået fiskeriaftaler med Papua Ny Guinea, Kiribati og Salomonøerne. Ifølge oplysninger, der blev fremlagt på det møde, der blev afholdt den 5. marts 2014, fisker de fleste fiskerfartøjer (notfartøjer) i Papua Ny Guineas farvande (46) og højsøområder af WCPFC (33). Indtil videre fisker kun to fartøjer i farvandet omkring Salomonøerne. De fangster, der landes i Papua Ny Guinea, forsyner også EU-markedet (tunfiskekonserves). Desuden er der pr. marts 2014 seks aktive filippinske fiskerfartøjer, der fisker i IOTC-området, mens otte fisker i ICCAT-området. De eneste udenlandske chartrede fiskerfartøjer er fisketransportskibe, og disse er kun aktive i WCPFC-området. Faktisk har ingen udenlandske fiskerfartøjer i øjeblikket tilladelse til at fiske i Filippinernes eksklusive økonomiske zone (i det følgende benævnt EØZ).

| (39) | Sammensætningen af den filippinske fiskerflåde kombineret med den forskelligartethed, der præger fiskerivarer, som kommer ind i forsyningskæden, og med et utilstrækkeligt sporbarhedssystem, medfører en tydelig risiko for, at IUU-varer får adgang til det filippinske marked. |
| --- | --- |

(39)

Sammensætningen af den filippinske fiskerflåde kombineret med den forskelligartethed, der præger fiskerivarer, som kommer ind i forsyningskæden, og med et utilstrækkeligt sporbarhedssystem, medfører en tydelig risiko for, at IUU-varer får adgang til det filippinske marked.

| (40) | For så vidt angår tunforarbejdningsindustrien i Filippinerne, har Kommissionen analyseret situationen vedrørende aktiviteterne inden for denne industri og enhver indvirkning, disse aktiviteter måtte have på adgangen til det filippinske marked for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(40)

For så vidt angår tunforarbejdningsindustrien i Filippinerne, har Kommissionen analyseret situationen vedrørende aktiviteterne inden for denne industri og enhver indvirkning, disse aktiviteter måtte have på adgangen til det filippinske marked for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri.

| (41) | I den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA IUU) findes en vejledning til markedsforanstaltninger, der er aftalt internationalt, og som støtter reduktionen eller fjernelsen af fisk og fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, lige som staterne ifølge punkt 71 bør tage skridt til at forbedre åbenheden omkring deres markeder for at gøre det muligt at spore fisk og fiskerivarer. Ligeledes fastsættes det i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri (i det følgende benævnt »FAO's adfærdskodeks«), særlig artikel 11, god praksis efter fangsterne samt ansvarlig international handel. I henhold til artikel 11, stk. 1, nr. 11, skal staterne sikre, at fisk og fiskerivarer handles internationalt og nationalt i overensstemmelse med forsvarlig bevarings- og forvaltningspraksis gennem forbedret identifikation af fisks og fiskerivarers oprindelse. |
| --- | --- |

(41)

I den internationale handlingsplan for at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA IUU) findes en vejledning til markedsforanstaltninger, der er aftalt internationalt, og som støtter reduktionen eller fjernelsen af fisk og fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, lige som staterne ifølge punkt 71 bør tage skridt til at forbedre åbenheden omkring deres markeder for at gøre det muligt at spore fisk og fiskerivarer. Ligeledes fastsættes det i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri (i det følgende benævnt »FAO's adfærdskodeks«), særlig artikel 11, god praksis efter fangsterne samt ansvarlig international handel. I henhold til artikel 11, stk. 1, nr. 11, skal staterne sikre, at fisk og fiskerivarer handles internationalt og nationalt i overensstemmelse med forsvarlig bevarings- og forvaltningspraksis gennem forbedret identifikation af fisks og fiskerivarers oprindelse.

| (42) | Forarbejdningsvirksomheder modtager deres råmateriale fra fiskerfartøjer, der fører Filippinernes flag og fisker i de farvande, der er under Filippinernes jurisdiktion, på åbent hav og i farvande under tredjelandes jurisdiktion, såvel som fra fartøjer, der fører andre flag og lander fisk i Filippinerne, samt fra import. |
| --- | --- |

(42)

Forarbejdningsvirksomheder modtager deres råmateriale fra fiskerfartøjer, der fører Filippinernes flag og fisker i de farvande, der er under Filippinernes jurisdiktion, på åbent hav og i farvande under tredjelandes jurisdiktion, såvel som fra fartøjer, der fører andre flag og lander fisk i Filippinerne, samt fra import.

| (43) | Visse af de fartøjer, der lander fisk i Filippinerne, fører Koreas og Papua Ny Guineas flag. I denne forbindelse mindes der om, at Kommissionen den 26. november 2013 (4) meddelte Korea, at landet muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjeland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, mens Papua Ny Guinea modtog meddelelse fra Kommissionen samme dato som Filippinerne. Fisk stammer også fra filippinske fiskerivirksomheder, der opererer i Papua Ny Guinea (5). |
| --- | --- |

(43)

Visse af de fartøjer, der lander fisk i Filippinerne, fører Koreas og Papua Ny Guineas flag. I denne forbindelse mindes der om, at Kommissionen den 26. november 2013 (4) meddelte Korea, at landet muligvis kan identificeres som ikke-samarbejdende tredjeland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, mens Papua Ny Guinea modtog meddelelse fra Kommissionen samme dato som Filippinerne. Fisk stammer også fra filippinske fiskerivirksomheder, der opererer i Papua Ny Guinea (5).

| (44) | Fisk, der importeres til og forarbejdes i Filippinerne, kan desuden stamme fra tredjelande, herunder fra lande, som ikke har modtaget meddelelse fra Kommissionen, såsom Vanuatu, Kiribati og Mikronesiens Forenede Stater (6). I denne forbindelse mindes der om, at Vanuatu, Kiribati og Mikronesiens Forenede Stater ikke er i stand til at eksportere fiskerivarer til EU, idet Kommissionen ikke har accepteret deres flagstatsmeddelelser, jf. artikel 20 i IUU-forordningen. |
| --- | --- |

(44)

Fisk, der importeres til og forarbejdes i Filippinerne, kan desuden stamme fra tredjelande, herunder fra lande, som ikke har modtaget meddelelse fra Kommissionen, såsom Vanuatu, Kiribati og Mikronesiens Forenede Stater (6). I denne forbindelse mindes der om, at Vanuatu, Kiribati og Mikronesiens Forenede Stater ikke er i stand til at eksportere fiskerivarer til EU, idet Kommissionen ikke har accepteret deres flagstatsmeddelelser, jf. artikel 20 i IUU-forordningen.

| (45) | I overensstemmelse med de grundlæggende principper i artikel 11, stk. 1, nr. 11, i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri bør Filippingerne være i stand til at overvåge fisks og fiskerivarers oprindelse og som følge heraf garantere, at fisk, der ikke opfylder EU-kravene, ikke eksporteres til EU. Filippinerne gennemfører dog ikke den sporbarhedsordning, som er nødvendig for at undgå, at Filippinerne importerer og genudfører råmateriale og fiskerivarer til EU fra lande, der ikke har modtaget meddelelse, og lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende. Der ville være behov for et fungerende sporbarhedssystem fra det tidspunkt, hvor fisken landes, til den eksporteres, eller fra det tidspunkt, hvor fisken importeres, til den genudføres. Et sådant system findes imidlertid ikke i Filippinerne, og manglen på kontrol og overvågning af fiskeriet, særlig landingen af fisk, de høje omkostninger ved inspektioner til søs og i havnene, samt manglen på kontrol af logbøger medfører, at fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, let kan få adgang til Filippinerne og til EU-markedet. Desuden er det almindelig forretningspraksis, at fisk, der er fisket af fartøjer, der fører Filippinernes flag, fanges i tredjelandes farvande og efterfølgende enten landes i tredjelande til videre forarbejdning eller omlades i tredjelandes farvande og derefter sendes til videre forarbejdning i et andet land. Derfor finder mange overførsler sted uden for filippinsk farvand. I henhold til artikel 94 i UNCLOS forventes de filippinske myndigheder at have fuldt ansvar for deres fiskerfartøjer. Filippinerne gennemfører ingen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at myndighederne kontrollerer rigtigheden af oplysninger og sporbarheden af transaktioner vedrørende deres fiskerfartøjers aktiviteter. |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med de grundlæggende principper i artikel 11, stk. 1, nr. 11, i FAO's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri bør Filippingerne være i stand til at overvåge fisks og fiskerivarers oprindelse og som følge heraf garantere, at fisk, der ikke opfylder EU-kravene, ikke eksporteres til EU. Filippinerne gennemfører dog ikke den sporbarhedsordning, som er nødvendig for at undgå, at Filippinerne importerer og genudfører råmateriale og fiskerivarer til EU fra lande, der ikke har modtaget meddelelse, og lande, der er identificeret som ikke-samarbejdende. Der ville være behov for et fungerende sporbarhedssystem fra det tidspunkt, hvor fisken landes, til den eksporteres, eller fra det tidspunkt, hvor fisken importeres, til den genudføres. Et sådant system findes imidlertid ikke i Filippinerne, og manglen på kontrol og overvågning af fiskeriet, særlig landingen af fisk, de høje omkostninger ved inspektioner til søs og i havnene, samt manglen på kontrol af logbøger medfører, at fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, let kan få adgang til Filippinerne og til EU-markedet. Desuden er det almindelig forretningspraksis, at fisk, der er fisket af fartøjer, der fører Filippinernes flag, fanges i tredjelandes farvande og efterfølgende enten landes i tredjelande til videre forarbejdning eller omlades i tredjelandes farvande og derefter sendes til videre forarbejdning i et andet land. Derfor finder mange overførsler sted uden for filippinsk farvand. I henhold til artikel 94 i UNCLOS forventes de filippinske myndigheder at have fuldt ansvar for deres fiskerfartøjer. Filippinerne gennemfører ingen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at myndighederne kontrollerer rigtigheden af oplysninger og sporbarheden af transaktioner vedrørende deres fiskerfartøjers aktiviteter.

| (46) | Filippinerne vedtog fiskeribekendtgørelse nr. 241 om gennemførelsen af fartøjsovervågningssystemet (i det følgende benævnt »FOS«) på åbent hav. Ikke desto mindre har Filippinerne ingen operationel adgang til de nødvendige oplysninger om position og aktivitet for visse af Filippinernes egne fiskerfartøjer, der fisker i tredjelande farvande, f.eks. i Papua Ny Guinea. Dette indskrænker Filippinernes mulighed for at varetage sit fulde ansvar som flagstat, når det drejer sig om korrekt udstedelse af fangstattester. En mere detaljeret analyse af problemerne vedrørende tilsyn, kontrol og overvågning findes i afsnit 3.2. |
| --- | --- |

(46)

Filippinerne vedtog fiskeribekendtgørelse nr. 241 om gennemførelsen af fartøjsovervågningssystemet (i det følgende benævnt »FOS«) på åbent hav. Ikke desto mindre har Filippinerne ingen operationel adgang til de nødvendige oplysninger om position og aktivitet for visse af Filippinernes egne fiskerfartøjer, der fisker i tredjelande farvande, f.eks. i Papua Ny Guinea. Dette indskrænker Filippinernes mulighed for at varetage sit fulde ansvar som flagstat, når det drejer sig om korrekt udstedelse af fangstattester. En mere detaljeret analyse af problemerne vedrørende tilsyn, kontrol og overvågning findes i afsnit 3.2.

| (47) | Mens landingserklæringer er yderst væsentlige for sporbarheden med henblik på at kunne garantere kontrol og således ikke miste overblikket over virksomhedernes input og output, anvendes de ikke for alle fangster, der landes i Filippinerne. For at være fuldt ud pålideligt skal indholdet af et sådant dokument (for så vidt angår mængden og arterne af de fangede fisk) kontrolleres og bekræftes af en uafhængig myndighed. Filippinerne er i mange tilfælde afhængige af de tal, virksomhederne indgiver, og dette er ikke tilstrækkeligt. For på effektiv vis at overvåge fiskeriet bør det desuden kræves, at landingserklæringerne udfyldes for fiskerfartøjer, uanset hvor de lander deres fangst, mens dette i øjeblikket kun kræves for landinger i Filippinerne. De filippinske myndigheder har ikke gennemført et sammenhængende sæt foranstaltninger vedrørende kontrol af dokumenter for landinger og omladninger, der finder sted i tredjelande. Med hensyn til fangster, der stammer fra Papua Ny Guinea, konstaterede Kommissionen under sit første kontrolbesøg i Filippinerne i 2012, at myndighederne ikke altid var klar over, om fisken blev landet i Papua Ny Guinea eller omladet til Papua Ny Guineas farvande, før den blev sendt til Filippinerne. |
| --- | --- |

(47)

Mens landingserklæringer er yderst væsentlige for sporbarheden med henblik på at kunne garantere kontrol og således ikke miste overblikket over virksomhedernes input og output, anvendes de ikke for alle fangster, der landes i Filippinerne. For at være fuldt ud pålideligt skal indholdet af et sådant dokument (for så vidt angår mængden og arterne af de fangede fisk) kontrolleres og bekræftes af en uafhængig myndighed. Filippinerne er i mange tilfælde afhængige af de tal, virksomhederne indgiver, og dette er ikke tilstrækkeligt. For på effektiv vis at overvåge fiskeriet bør det desuden kræves, at landingserklæringerne udfyldes for fiskerfartøjer, uanset hvor de lander deres fangst, mens dette i øjeblikket kun kræves for landinger i Filippinerne. De filippinske myndigheder har ikke gennemført et sammenhængende sæt foranstaltninger vedrørende kontrol af dokumenter for landinger og omladninger, der finder sted i tredjelande. Med hensyn til fangster, der stammer fra Papua Ny Guinea, konstaterede Kommissionen under sit første kontrolbesøg i Filippinerne i 2012, at myndighederne ikke altid var klar over, om fisken blev landet i Papua Ny Guinea eller omladet til Papua Ny Guineas farvande, før den blev sendt til Filippinerne.

| (48) | Filippinerne har indført en fangstattestordning i deres lovgivning. I kapital 13 i fiskeriforvaltningsbekendtgørelse nr. 238 om regler og bestemmelser, der finder anvendelse på gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 vedrørende fangstattestordningen fastsattes »fangstvalideringsattesten«, der blev omdøbt til »fangstoprindelseserklæring« i fiskeriforvaltningsbekendtgørelse nr. 238-1. Anvendelsen af denne fangstoprindelseserklæring, en form for landingserklæring, er kun obligatorisk for fiskerfartøjer, der lander deres fangst i en bestemt havn i Filippinerne. Dette udelukker anvendelsen af bekendtgørelse nr. 238-1 på fiskerfartøjer, der fører Filippinernes flag, når de lander deres fangst i andre lande, hvilket forekommer regelmæssigt. |
| --- | --- |

(48)

Filippinerne har indført en fangstattestordning i deres lovgivning. I kapital 13 i fiskeriforvaltningsbekendtgørelse nr. 238 om regler og bestemmelser, der finder anvendelse på gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 vedrørende fangstattestordningen fastsattes »fangstvalideringsattesten«, der blev omdøbt til »fangstoprindelseserklæring« i fiskeriforvaltningsbekendtgørelse nr. 238-1. Anvendelsen af denne fangstoprindelseserklæring, en form for landingserklæring, er kun obligatorisk for fiskerfartøjer, der lander deres fangst i en bestemt havn i Filippinerne. Dette udelukker anvendelsen af bekendtgørelse nr. 238-1 på fiskerfartøjer, der fører Filippinernes flag, når de lander deres fangst i andre lande, hvilket forekommer regelmæssigt.

| (49) | For erhvervsfiskerfartøjer udfyldes der ved landingen en erklæring, som BFAR's inspektører underskriver. Problemet er, at erklæringen omfatter oplysninger om fangstfartøjer, selvom fangsten landes af transportfartøjer. Derfor kan inspektørerne attestere landinger fra fiskerfartøjer, der stadig er til søs, uden oplysninger om fiskeriet. Desuden sikrer det nuværende fangstattestsystem ikke tilstrækkelig sporbarhed, idet det ikke forbinder alle tilgængelige og relevante oplysninger med hinanden, f.eks. hvilket fartøj der lander fangsten, og til hvilken forarbejdningsvirksomhed fangsten sendes videre. |
| --- | --- |

(49)

For erhvervsfiskerfartøjer udfyldes der ved landingen en erklæring, som BFAR's inspektører underskriver. Problemet er, at erklæringen omfatter oplysninger om fangstfartøjer, selvom fangsten landes af transportfartøjer. Derfor kan inspektørerne attestere landinger fra fiskerfartøjer, der stadig er til søs, uden oplysninger om fiskeriet. Desuden sikrer det nuværende fangstattestsystem ikke tilstrækkelig sporbarhed, idet det ikke forbinder alle tilgængelige og relevante oplysninger med hinanden, f.eks. hvilket fartøj der lander fangsten, og til hvilken forarbejdningsvirksomhed fangsten sendes videre.

| (50) | Hvad angår kystfiskeri, er der næsten ingen kontrol til søs, eller hvor fisken landes. Fangstrapporter underskrives ikke af de lokale myndigheder, men attesteres af forarbejdningsvirksomhederne, når disse modtager råmaterialet. Myndighederne forklarede, at grundet mangel på ressourcer er det meget sjældent, at der er en regeringsansat fra den relevante myndighed til stede ved landingerne. I mangel af en officiel repræsentant for myndighederne på det tidspunkt, hvor rapporten udfyldes, kan der for et givet fiskerfartøj udfyldes rapporter for flere landinger, hvorved fangster fra registrerede fiskerfartøjer med fiskeritilladelse blandes sammen med fangster fra ikke-industrielle fartøjer med eller uden fiskeritilladelse. Dette er problematisk, idet sådanne rapporter er et af de primære dokumenter til brug ved udstedelse af forenklede fangstattester. |
| --- | --- |

(50)

Hvad angår kystfiskeri, er der næsten ingen kontrol til søs, eller hvor fisken landes. Fangstrapporter underskrives ikke af de lokale myndigheder, men attesteres af forarbejdningsvirksomhederne, når disse modtager råmaterialet. Myndighederne forklarede, at grundet mangel på ressourcer er det meget sjældent, at der er en regeringsansat fra den relevante myndighed til stede ved landingerne. I mangel af en officiel repræsentant for myndighederne på det tidspunkt, hvor rapporten udfyldes, kan der for et givet fiskerfartøj udfyldes rapporter for flere landinger, hvorved fangster fra registrerede fiskerfartøjer med fiskeritilladelse blandes sammen med fangster fra ikke-industrielle fartøjer med eller uden fiskeritilladelse. Dette er problematisk, idet sådanne rapporter er et af de primære dokumenter til brug ved udstedelse af forenklede fangstattester.

| (51) | BFAR støtter sig til de oplysninger, som operatørerne eller forarbejdningsvirksomhederne indgiver, i stedet for at efterprøve og validere dataene i fangstattesterne på grundlag af BFAR's egen vurdering. Filippinerne har ikke udviklet en sammenhængende kontrolordning til gennemgang af virksomhedernes sporbarhedsprocedurer. For eksempel kan BFAR til trods for de talrige dokumenter, der kræves for at kunne validere en fangstattest (almindelig og forenklet), ikke efterprøve, om den vægt, der er angivet i fangstattesten, er korrekt, idet BFAR ikke foretager kontrol på fabrikkerne. Derfor kan valideringen af fangstattesterne betegnes som »blind«, og risikoen for, at IUU-fangster finder vej til eksport, er reel. |
| --- | --- |

(51)

BFAR støtter sig til de oplysninger, som operatørerne eller forarbejdningsvirksomhederne indgiver, i stedet for at efterprøve og validere dataene i fangstattesterne på grundlag af BFAR's egen vurdering. Filippinerne har ikke udviklet en sammenhængende kontrolordning til gennemgang af virksomhedernes sporbarhedsprocedurer. For eksempel kan BFAR til trods for de talrige dokumenter, der kræves for at kunne validere en fangstattest (almindelig og forenklet), ikke efterprøve, om den vægt, der er angivet i fangstattesten, er korrekt, idet BFAR ikke foretager kontrol på fabrikkerne. Derfor kan valideringen af fangstattesterne betegnes som »blind«, og risikoen for, at IUU-fangster finder vej til eksport, er reel.

| (52) | I løbet af Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 blev der afsløret forekomster af mangel på kontrol over de mængder, der forarbejdes, idet mængderne stort set var de samme før og efter forarbejdning. For så vidt angår tunfiskekonserves, er dette umuligt, da nogle dele af fiskekroppen smides ud, og det kunne tyde på, at der indgår IUU-varer i produktionen og eksporten. |
| --- | --- |

(52)

I løbet af Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 blev der afsløret forekomster af mangel på kontrol over de mængder, der forarbejdes, idet mængderne stort set var de samme før og efter forarbejdning. For så vidt angår tunfiskekonserves, er dette umuligt, da nogle dele af fiskekroppen smides ud, og det kunne tyde på, at der indgår IUU-varer i produktionen og eksporten.

| (53) | I løbet af Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 blev det også konstateret, at de virksomheder, der anmoder om en fangstattest, på uformel vis bemyndiges til at udstede et fangstattestnummer, som består af en række specifikke koder i overensstemmelse med BFAR's forskrift (for at gøre det muligt at identificere f.eks. eksportøren eller regionen) og et fortløbende serienummer. I mangel af en database eller et elektronisk system er der ingen kontrol over disse numre, hvilket udgør en vis risiko for, at det samme nummer anvendes til forskellige sendinger. |
| --- | --- |

(53)

I løbet af Kommissionens første kontrolbesøg i 2012 blev det også konstateret, at de virksomheder, der anmoder om en fangstattest, på uformel vis bemyndiges til at udstede et fangstattestnummer, som består af en række specifikke koder i overensstemmelse med BFAR's forskrift (for at gøre det muligt at identificere f.eks. eksportøren eller regionen) og et fortløbende serienummer. I mangel af en database eller et elektronisk system er der ingen kontrol over disse numre, hvilket udgør en vis risiko for, at det samme nummer anvendes til forskellige sendinger.

| (54) | Problemet med sporbarheden forstærkes af praksissen med ukontrollerede omladninger til søs. Adgangen for fiskerivarer til det filippinske marked er således mulig ved hjælp af transportfartøjer, og i betragtning af de mangler på kontrol og landingernes sporbarhed, der er beskrevet i betragtning (49), er der risiko for, at fisk, der stammer fra IUU-fiskeri importeres til Filippinerne. Omladning er udbredt, idet det meste af erhvervsflådens fiskeri, undtagen store langlinefartøjer, der fisker i IOTC-området, får støtte fra transportfartøjer, som omlader fisk fra fangstfartøjer og bringer fangsten i havn eller til et forarbejdningsanlæg. |
| --- | --- |

(54)

Problemet med sporbarheden forstærkes af praksissen med ukontrollerede omladninger til søs. Adgangen for fiskerivarer til det filippinske marked er således mulig ved hjælp af transportfartøjer, og i betragtning af de mangler på kontrol og landingernes sporbarhed, der er beskrevet i betragtning (49), er der risiko for, at fisk, der stammer fra IUU-fiskeri importeres til Filippinerne. Omladning er udbredt, idet det meste af erhvervsflådens fiskeri, undtagen store langlinefartøjer, der fisker i IOTC-området, får støtte fra transportfartøjer, som omlader fisk fra fangstfartøjer og bringer fangsten i havn eller til et forarbejdningsanlæg.

| (55) | I denne henseende mindes der om, at den manglende kontrol med omladning underminerer myndighedernes mulighed for at kontrollere fangsterne fra notfartøjer og således skaber en risiko for underrapportering af fangsterne. Den begrænsede tilstedeværelse af inspektionsfartøjer og af observatører om bord (undtagen i forbindelse med fiskeriforbudsperioden for indretninger, der tiltrækker fisk, dvs. sommerperioden) samt FOS' svage operationelle status kan være til fordel for IUU-fiskeriet. Der er desuden svagheder i kontrollen af det ikke-industrielle fiskeri, f.eks. begrænset kontrol ved landing og begrænset overvågning til søs. Ordningen for fiskeritilladelser er heller ikke gennemført i alle kommuner. |
| --- | --- |

(55)

I denne henseende mindes der om, at den manglende kontrol med omladning underminerer myndighedernes mulighed for at kontrollere fangsterne fra notfartøjer og således skaber en risiko for underrapportering af fangsterne. Den begrænsede tilstedeværelse af inspektionsfartøjer og af observatører om bord (undtagen i forbindelse med fiskeriforbudsperioden for indretninger, der tiltrækker fisk, dvs. sommerperioden) samt FOS' svage operationelle status kan være til fordel for IUU-fiskeriet. Der er desuden svagheder i kontrollen af det ikke-industrielle fiskeri, f.eks. begrænset kontrol ved landing og begrænset overvågning til søs. Ordningen for fiskeritilladelser er heller ikke gennemført i alle kommuner.

| (56) | De filippinske myndigheder har i forskellige meddelelser anerkendt, at deres system er behæftet med mangler, hvad angår sporbarhed. I deres meddelelser af 25. februar fremlagde Filippinerne en forordning om sporbarhed. Kommissionen har dog ikke indtil videre bemærket konkrete fremskridt med hensyn til sporbarhed. |
| --- | --- |

(56)

De filippinske myndigheder har i forskellige meddelelser anerkendt, at deres system er behæftet med mangler, hvad angår sporbarhed. I deres meddelelser af 25. februar fremlagde Filippinerne en forordning om sporbarhed. Kommissionen har dog ikke indtil videre bemærket konkrete fremskridt med hensyn til sporbarhed.

| (57) | Som nævnt i betragtning (46) til (54) er manglen på kontrol med fangstattester for importeret fisk og med forarbejdningsanlæg såvel som antallet af kanaler, gennem hvilke der kan skaffes fisk, alle incitamenter for højsøflåden til at eksportere fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, sammen med lovlige fisk, uanset om der er tale om indenlandske eller udenlandske fangster. Den begrænsede kontrol med aktiviteterne til søs (fiskeri og omladning) øger problemets omfang, som beskrevet i betragtning (67) til (75) i afsnit 3.2. |
| --- | --- |

(57)

Som nævnt i betragtning (46) til (54) er manglen på kontrol med fangstattester for importeret fisk og med forarbejdningsanlæg såvel som antallet af kanaler, gennem hvilke der kan skaffes fisk, alle incitamenter for højsøflåden til at eksportere fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, sammen med lovlige fisk, uanset om der er tale om indenlandske eller udenlandske fangster. Den begrænsede kontrol med aktiviteterne til søs (fiskeri og omladning) øger problemets omfang, som beskrevet i betragtning (67) til (75) i afsnit 3.2.

| (58) | I FAO's adfærdskodeks anbefales gennemsigtighed i fiskerilovgivningen og forberedelsen af den såvel som i de respektive politiske processer og beslutnings- og forvaltningsprocesser (artikel 6, stk. 13, og artikel 7, stk. 1 og 9). I FAO's adfærdskodeks fastsættes principper og standarder for bevarelse, forvaltning og udvikling af alt fiskeri, og FAO's adfærdskodeks dækker også bl.a. fangst, forarbejdning og handel med fisk og fiskerivarer, samt fiskeri og fiskeriforskning. I artikel 11, stk. 2. og 3, i FAO's adfærdskodeks præciseres det yderligere, at international handel med fisk og fiskerivarer ikke bør bringe en bæredygtig udvikling af fiskeriet i fare, og at handelen bør være baseret på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og omfattende love, bestemmelser og administrative procedurer. |
| --- | --- |

(58)

I FAO's adfærdskodeks anbefales gennemsigtighed i fiskerilovgivningen og forberedelsen af den såvel som i de respektive politiske processer og beslutnings- og forvaltningsprocesser (artikel 6, stk. 13, og artikel 7, stk. 1 og 9). I FAO's adfærdskodeks fastsættes principper og standarder for bevarelse, forvaltning og udvikling af alt fiskeri, og FAO's adfærdskodeks dækker også bl.a. fangst, forarbejdning og handel med fisk og fiskerivarer, samt fiskeri og fiskeriforskning. I artikel 11, stk. 2. og 3, i FAO's adfærdskodeks præciseres det yderligere, at international handel med fisk og fiskerivarer ikke bør bringe en bæredygtig udvikling af fiskeriet i fare, og at handelen bør være baseret på gennemsigtige foranstaltninger såvel som på gennemsigtige, enkle og omfattende love, bestemmelser og administrative procedurer.

| (59) | Selvom Filippinerne har til hensigt at etablere et fælles registreringssystem for fiskerfartøjer, findes der i øjeblikket et fartøjsregistreringssystem hos registreringsmyndigheden (Maritime Industry Authority (MARINA)) og et system for fiskeritilladelser. Ifølge den vurdering, der blev foretaget under Kommissionens første kontrolbesøg i 2012, er der væsentlige mangler i fartøjsregistreringssystemet. Der er også et problem med uoverensstemmelse mellem det antal fartøjer, som er registreret af henholdsvis MARINA og de to myndigheder, der udsteder fiskeritilladelser (Landbrugsministeriet (BFAR)/lokale forvaltningsenheder), ligesom der er mangel på struktureret samarbejde mellem disse enheder. Efter Kommissionens kontrolbesøg undertegnede BFAR og MARINA et aftalememorandum om deres samarbejde. Derudover er et stort antal mindre fartøjer, som fisker i kommunale farvande, ikke registreret af de ansvarlige lokale forvaltningsenheder (antallet anslås til op mod 50 % af disse fartøjer), hvilket gør det vanskeligt at kontrollere dem. Desuden konstaterede Kommissionen i løbet af sine kontrolbesøg, at der også er mangler i forvaltningen af fiskeritilladelser, idet numrene på de udstedte tilladelser og de data, som er registreret af myndighederne, er ufuldstændige. |
| --- | --- |

(59)

Selvom Filippinerne har til hensigt at etablere et fælles registreringssystem for fiskerfartøjer, findes der i øjeblikket et fartøjsregistreringssystem hos registreringsmyndigheden (Maritime Industry Authority (MARINA)) og et system for fiskeritilladelser. Ifølge den vurdering, der blev foretaget under Kommissionens første kontrolbesøg i 2012, er der væsentlige mangler i fartøjsregistreringssystemet. Der er også et problem med uoverensstemmelse mellem det antal fartøjer, som er registreret af henholdsvis MARINA og de to myndigheder, der udsteder fiskeritilladelser (Landbrugsministeriet (BFAR)/lokale forvaltningsenheder), ligesom der er mangel på struktureret samarbejde mellem disse enheder. Efter Kommissionens kontrolbesøg undertegnede BFAR og MARINA et aftalememorandum om deres samarbejde. Derudover er et stort antal mindre fartøjer, som fisker i kommunale farvande, ikke registreret af de ansvarlige lokale forvaltningsenheder (antallet anslås til op mod 50 % af disse fartøjer), hvilket gør det vanskeligt at kontrollere dem. Desuden konstaterede Kommissionen i løbet af sine kontrolbesøg, at der også er mangler i forvaltningen af fiskeritilladelser, idet numrene på de udstedte tilladelser og de data, som er registreret af myndighederne, er ufuldstændige.

| (60) | Betingelserne for registrering af fartøjer bør være forbundet med fiskeritilladelser, som fastsat i artikel 40 i IPOA IUU, og betingelserne bør være tydelige, gennemsigtige og offentligt tilgængelige. I Filippinerne blev der imidlertid konstateret en betydelig forskel mellem antallet af registrerede fiskerfartøjer og fartøjer med fiskeritilladelse i landet. Ifølge MARINA var der i 2010 kun registreret 3 700 fiskerfartøjer, herunder ikke-industrielle både, mens der i 2011 var registreret næsten 8 000 industrielle fiskerfartøjer havde fiskeritilladelse i 2011. Den database, som forvaltes af MARINA, er derfor ikke opdateret, idet der er flere fiskerfartøjer med fiskeritilladelse end registrerede fartøjer, hvilket er umuligt. Det ville ikke være passende at medtage ikke-industrielle og industrielle fartøjer i samme database i betragtning af, at de lokale forvaltningsenheder ikke sender nøjagtige data regelmæssigt. Resultatet er, at de samlede tal ikke er korrekte. Dette fører til konklusionen, at registret ikke er opdateret. |
| --- | --- |

(60)

Betingelserne for registrering af fartøjer bør være forbundet med fiskeritilladelser, som fastsat i artikel 40 i IPOA IUU, og betingelserne bør være tydelige, gennemsigtige og offentligt tilgængelige. I Filippinerne blev der imidlertid konstateret en betydelig forskel mellem antallet af registrerede fiskerfartøjer og fartøjer med fiskeritilladelse i landet. Ifølge MARINA var der i 2010 kun registreret 3 700 fiskerfartøjer, herunder ikke-industrielle både, mens der i 2011 var registreret næsten 8 000 industrielle fiskerfartøjer havde fiskeritilladelse i 2011. Den database, som forvaltes af MARINA, er derfor ikke opdateret, idet der er flere fiskerfartøjer med fiskeritilladelse end registrerede fartøjer, hvilket er umuligt. Det ville ikke være passende at medtage ikke-industrielle og industrielle fartøjer i samme database i betragtning af, at de lokale forvaltningsenheder ikke sender nøjagtige data regelmæssigt. Resultatet er, at de samlede tal ikke er korrekte. Dette fører til konklusionen, at registret ikke er opdateret.

| (61) | De forskellige typer af fiskerfartøjer (fiskeri i kommunale farvande og erhvervsfiskeri, underinddelt i små, mellemstore og store fartøjer) såvel som fiskeritilladelser (udstedt af BFAR for industrielle fiskerfartøjer og på grundlag af skøn udstedt af de lokale forvaltningsenheder for ikke-industrielle fiskerfartøjer) og den deraf følgende kompleksitet i systemet for fiskeritilladelser underminerer muligheden for at spore fiskeriet samt indsatsen med overvågning, kontrol og tilsyn. Manglen på pålidelige og fuldstændige oplysninger om registrering af fartøjer samt fiskeritilladelse påvirker muligheden for at udstede korrekte fangstattester direkte. |
| --- | --- |

(61)

De forskellige typer af fiskerfartøjer (fiskeri i kommunale farvande og erhvervsfiskeri, underinddelt i små, mellemstore og store fartøjer) såvel som fiskeritilladelser (udstedt af BFAR for industrielle fiskerfartøjer og på grundlag af skøn udstedt af de lokale forvaltningsenheder for ikke-industrielle fiskerfartøjer) og den deraf følgende kompleksitet i systemet for fiskeritilladelser underminerer muligheden for at spore fiskeriet samt indsatsen med overvågning, kontrol og tilsyn. Manglen på pålidelige og fuldstændige oplysninger om registrering af fartøjer samt fiskeritilladelse påvirker muligheden for at udstede korrekte fangstattester direkte.

| (62) | Med den konstaterede mangel på sporbarhed og den mangel på oplysninger, som er tilgængelige for de filippinske myndigheder, om de fisk, der landes, kan myndighederne ikke sikre, at fiskerivarer, der indføres i Filippinerne eller til filippinsk-baserede forarbejdningsanlæg, ikke stammer fra IUU-fiskeri, som beskrevet i betragtning (43) til (56). |
| --- | --- |

(62)

Med den konstaterede mangel på sporbarhed og den mangel på oplysninger, som er tilgængelige for de filippinske myndigheder, om de fisk, der landes, kan myndighederne ikke sikre, at fiskerivarer, der indføres i Filippinerne eller til filippinsk-baserede forarbejdningsanlæg, ikke stammer fra IUU-fiskeri, som beskrevet i betragtning (43) til (56).

| (63) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og stk. 4, litra b), i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international lovgivning som kyst- og afsætningsstat for at forhindre adgang for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, til dets marked. |
| --- | --- |

(63)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og stk. 4, litra b), i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international lovgivning som kyst- og afsætningsstat for at forhindre adgang for fiskerivarer, der stammer fra IUU-fiskeri, til dets marked.

3.2.   Manglende samarbejde og håndhævelse (artikel 31, stk. 5, litra a), b), c) og d), i IUU-forordningen)

| (64) | For det første undersøgte Kommissionen, om de filippinske myndigheder samarbejder effektivt med Kommissionen ved at reagere på anmodninger fra Kommissionen om at undersøge, give feedback og følge op på IUU-fiskeriet og dertil knyttede aktiviteter. |
| --- | --- |

(64)

For det første undersøgte Kommissionen, om de filippinske myndigheder samarbejder effektivt med Kommissionen ved at reagere på anmodninger fra Kommissionen om at undersøge, give feedback og følge op på IUU-fiskeriet og dertil knyttede aktiviteter.

| (65) | De filippinske myndigheder, der er involveret i gennemførelsen af ordningen for fangstattester i EU's IUU-forordning, er generelt samarbejdsvillige med hensyn til at reagere og give feedback på anmodninger om oplysninger eller kontrol, men pålideligheden af deres svar er tvivlsom som følge af den manglende gennemsigtighed og de ringe eller manglende muligheder for at sikre, at fiskerivarer kan spores, som fastsat i afsnit 3.1 i afgørelsen. |
| --- | --- |

(65)

De filippinske myndigheder, der er involveret i gennemførelsen af ordningen for fangstattester i EU's IUU-forordning, er generelt samarbejdsvillige med hensyn til at reagere og give feedback på anmodninger om oplysninger eller kontrol, men pålideligheden af deres svar er tvivlsom som følge af den manglende gennemsigtighed og de ringe eller manglende muligheder for at sikre, at fiskerivarer kan spores, som fastsat i afsnit 3.1 i afgørelsen.

| (66) | For det andet undersøgte Kommissionen også, inden for rammerne af den overordnede vurdering af Filippinernes overholdelse af pligten til at opfylde sine forpligtelser som flag-, havne- og kyststat, om Filippinerne samarbejder med andre flagstater i kampen mod IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(66)

For det andet undersøgte Kommissionen også, inden for rammerne af den overordnede vurdering af Filippinernes overholdelse af pligten til at opfylde sine forpligtelser som flag-, havne- og kyststat, om Filippinerne samarbejder med andre flagstater i kampen mod IUU-fiskeri.

| (67) | Som anført i betragtning (46) har Filippinerne ikke adgang til de nødvendige oplysninger om position eller aktiviteter vedrørende landets egne fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, f.eks. i Papua Ny Guinea. Selvom samarbejdet er utilstrækkeligt, fortsætter Filippinerne med at tillade, at fartøjer, der fører landets flag, fisker i tredjelandes farvande, og landet kan derfor ikke påtage sig sit fulde ansvar som flagstat med hensyn til dets fartøjers aktiviteter uden for dets egne farvande og rigtigheden af oplysninger, når det bekræfter fangstattester. |
| --- | --- |

(67)

Som anført i betragtning (46) har Filippinerne ikke adgang til de nødvendige oplysninger om position eller aktiviteter vedrørende landets egne fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, f.eks. i Papua Ny Guinea. Selvom samarbejdet er utilstrækkeligt, fortsætter Filippinerne med at tillade, at fartøjer, der fører landets flag, fisker i tredjelandes farvande, og landet kan derfor ikke påtage sig sit fulde ansvar som flagstat med hensyn til dets fartøjers aktiviteter uden for dets egne farvande og rigtigheden af oplysninger, når det bekræfter fangstattester.

| (68) | For det tredje omfatter flagstatens forpligtelser en pligt til effektivt at udøve sin jurisdiktion og kontrol i administrative, tekniske og sociale anliggender over skibe, der fører dets flag, jf. artikel 94 i UNCLOS og i IPOA IUU. Punkt 24 i IPOA IUU opfordrer flagstater til at sikre en omfattende og effektiv overvågning og kontrol af fiskeri via landingsstedet til det endelige bestemmelsessted, herunder ved at gennemføre FOS i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder. Det omfatter kravet om, at fartøjer under dets jurisdiktion skal have FOS om bord. Det omfatter også forpligtelsen til regelmæssigt at indsende logbogsoplysninger om fangster, noget, som det ved Kommissionens første besøg i januar 2012 blev konstateret, kun fandt sted i Filippinerne på tidspunktet for fornyelse af godkendelser, hvilket sker hvert tredje år. Som det beskrives i det følgende, har Filippinerne ikke opfyldt forpligtelsen i henhold til UNCLOS og heller ikke taget hensyn til henstillingen i IPOA IUU, især hvad angår kontrol af landets flåde, og de overvågnings- og kontrolforanstaltninger, der er vedtaget og gennemført. |
| --- | --- |

(68)

For det tredje omfatter flagstatens forpligtelser en pligt til effektivt at udøve sin jurisdiktion og kontrol i administrative, tekniske og sociale anliggender over skibe, der fører dets flag, jf. artikel 94 i UNCLOS og i IPOA IUU. Punkt 24 i IPOA IUU opfordrer flagstater til at sikre en omfattende og effektiv overvågning og kontrol af fiskeri via landingsstedet til det endelige bestemmelsessted, herunder ved at gennemføre FOS i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder. Det omfatter kravet om, at fartøjer under dets jurisdiktion skal have FOS om bord. Det omfatter også forpligtelsen til regelmæssigt at indsende logbogsoplysninger om fangster, noget, som det ved Kommissionens første besøg i januar 2012 blev konstateret, kun fandt sted i Filippinerne på tidspunktet for fornyelse af godkendelser, hvilket sker hvert tredje år. Som det beskrives i det følgende, har Filippinerne ikke opfyldt forpligtelsen i henhold til UNCLOS og heller ikke taget hensyn til henstillingen i IPOA IUU, især hvad angår kontrol af landets flåde, og de overvågnings- og kontrolforanstaltninger, der er vedtaget og gennemført.

| (69) | Filippinernes problemer med at kontrollere sin flåde skyldes delvis manglende administrativ kapacitet, fordi fiskerflådens størrelse overstiger landets evne til at kontrollere fartøjerne. Kommissionen har også observeret en betydelig ubalance mellem den administrative kapacitet i Filippinerne til overvågning og kontrol af fiskeri, der udøves af fartøjer, der fisker i dets farvande, og antallet af registrerede fartøjer/tildelte fiskeritilladelser (som beløber sig til ca. 9 300 erhvervsfiskerfartøjer og omkring 470 000»bancas«). Denne situation bekræfter, at Filippinerne har en utilstrækkelig håndhævelseskapacitet i forhold til omfanget af fiskeriet i farvande under dets jurisdiktion på trods af den forøgelse af menneskelige og budgetmæssige ressourcer, der er planlagt i 2014. Kommissionen finder, at denne mangel på midler til at gribe ind på havet er en trussel for enhver retshåndhævende indsats. |
| --- | --- |

(69)

Filippinernes problemer med at kontrollere sin flåde skyldes delvis manglende administrativ kapacitet, fordi fiskerflådens størrelse overstiger landets evne til at kontrollere fartøjerne. Kommissionen har også observeret en betydelig ubalance mellem den administrative kapacitet i Filippinerne til overvågning og kontrol af fiskeri, der udøves af fartøjer, der fisker i dets farvande, og antallet af registrerede fartøjer/tildelte fiskeritilladelser (som beløber sig til ca. 9 300 erhvervsfiskerfartøjer og omkring 470 000»bancas«). Denne situation bekræfter, at Filippinerne har en utilstrækkelig håndhævelseskapacitet i forhold til omfanget af fiskeriet i farvande under dets jurisdiktion på trods af den forøgelse af menneskelige og budgetmæssige ressourcer, der er planlagt i 2014. Kommissionen finder, at denne mangel på midler til at gribe ind på havet er en trussel for enhver retshåndhævende indsats.

| (70) | Filippinerne vedtog i 2012 »Fiskeribekendtgørelse nr. 241 om bestemmelserne og gennemførelsen af fartøjsovervågningssystemet på åbent hav«. I bekendtgørelsen fastsættes det, at FOS skal anvendes på alle godkendte filippinskregistrerede erhvervsfiskerfartøjer, der er godkendt af BFAR til at fiske på åbent hav, samt på de fiskerfartøjer, der har retmæssig adgang til at fiske i andre landes EØZ. Som anført i bekendtgørelsen, skal kravet om FOS først gælde for alle fartøjer under filippinsk flag, der har tilladelse til at drive tunfiskeri på åbent hav eller med rettigheder til at fiske i andre landes EØZ. Efterfølgende fastsættes tidsplanen for anvendelse af FOS til andre fiskerfartøjer/redskaber, der opererer i alle andre fiskeriområder, på de kommende høringer med interessenterne, medmindre andet kræves af anden lovgivning og gældende fiskeribekendtgørelser. Indtil nu viser de faktiske omstændigheder, at Filippinerne på trods af gældende regler kun har foretaget en delvis gennemførelse af FOS-forpligtelserne. |
| --- | --- |

(70)

Filippinerne vedtog i 2012 »Fiskeribekendtgørelse nr. 241 om bestemmelserne og gennemførelsen af fartøjsovervågningssystemet på åbent hav«. I bekendtgørelsen fastsættes det, at FOS skal anvendes på alle godkendte filippinskregistrerede erhvervsfiskerfartøjer, der er godkendt af BFAR til at fiske på åbent hav, samt på de fiskerfartøjer, der har retmæssig adgang til at fiske i andre landes EØZ. Som anført i bekendtgørelsen, skal kravet om FOS først gælde for alle fartøjer under filippinsk flag, der har tilladelse til at drive tunfiskeri på åbent hav eller med rettigheder til at fiske i andre landes EØZ. Efterfølgende fastsættes tidsplanen for anvendelse af FOS til andre fiskerfartøjer/redskaber, der opererer i alle andre fiskeriområder, på de kommende høringer med interessenterne, medmindre andet kræves af anden lovgivning og gældende fiskeribekendtgørelser. Indtil nu viser de faktiske omstændigheder, at Filippinerne på trods af gældende regler kun har foretaget en delvis gennemførelse af FOS-forpligtelserne.

| (71) | Som beskrevet af Filippinerne i den nationale IUU-handlingsplan, der blev forelagt Kommissionen, omfatter FOS filippinskregistrerede fiskerfartøjer, der fisker på åbent hav i lomme nummer 1 og på fiskepladser under andre RFFO'ers jurisdiktion. I henhold til fiskeribekendtgørelse nr. 241 skal alle filippinskregistrerede fiskerfartøjer, der fisker på åbent hav, have installeret FOS-sporingsudstyr. Filippinerne har imidlertid ikke forelagt Kommissionen oplysningerne om dets hensigter og planlægning om gradvis udvidelse af FOS-dækningen til også at omfatte fiskerfartøjer, der fisker i den filippinske eksklusive økonomiske zone, som det foreskrives i artikel 94 i UNCLOS og artikel 24 i IPOA IUU for at sikre en omfattende og effektiv overvågning og kontrol af fiskeriet. |
| --- | --- |

(71)

Som beskrevet af Filippinerne i den nationale IUU-handlingsplan, der blev forelagt Kommissionen, omfatter FOS filippinskregistrerede fiskerfartøjer, der fisker på åbent hav i lomme nummer 1 og på fiskepladser under andre RFFO'ers jurisdiktion. I henhold til fiskeribekendtgørelse nr. 241 skal alle filippinskregistrerede fiskerfartøjer, der fisker på åbent hav, have installeret FOS-sporingsudstyr. Filippinerne har imidlertid ikke forelagt Kommissionen oplysningerne om dets hensigter og planlægning om gradvis udvidelse af FOS-dækningen til også at omfatte fiskerfartøjer, der fisker i den filippinske eksklusive økonomiske zone, som det foreskrives i artikel 94 i UNCLOS og artikel 24 i IPOA IUU for at sikre en omfattende og effektiv overvågning og kontrol af fiskeriet.

| (72) | Under sit første kontrolbesøg i Filippinerne i 2012 bemærkede Kommissionen, at fiskeriovervågningscenteret (FOC) stadig befandt sig på udviklings-/pilotstadiet. Desuden var de operationelle FOS-data ikke til rådighed for det filippinske FOC, navnlig hvad angik filippinskregistrerede skibe, der fisker i Papua Ny Guineas farvande. Desuden var FOS ikke obligatorisk for en række fartøjer. Antallet af fartøjer, der rent faktisk rapporterede data til de filippinske myndigheder, var ubetydeligt. Ifølge de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget i 2012, havde de filippinske myndigheder kun såkaldt »læseadgang« til FOS for 53 ud af 613 filippinskregistrerede fartøjer, der på det tidspunkt var registreret i WCPFC. Denne ret til »læseadgang« var i praksis et skærmbillede med oplysningerne om de fartøjer, der sejlede ind i/fandtes i internationalt farvand i henhold til WCPFC-konventionsområdet og ikke fartøjets faktiske position. Der blev ligeledes rapporteret om problemer med hensyn til FOS-dækning af fiskerfartøjer, der fisker i ICCAT- og IOTC-områder. I Filippinernes erklæring af 15. maj 2014, meddelte landet, at den kompetente myndighed på nuværende tidspunkt kun modtager VMS-positioner for nogle filippinske fangstfartøjer fra Papua Ny Guineas myndigheder. I overensstemmelse med oplysningerne fra Filippinerne, modtager de desuden heller ikke FOS-oplysninger om de transportfartøjer, der opererer sammen med fangstfartøjerne i Papua Ny Guineas farvande. |
| --- | --- |

(72)

Under sit første kontrolbesøg i Filippinerne i 2012 bemærkede Kommissionen, at fiskeriovervågningscenteret (FOC) stadig befandt sig på udviklings-/pilotstadiet. Desuden var de operationelle FOS-data ikke til rådighed for det filippinske FOC, navnlig hvad angik filippinskregistrerede skibe, der fisker i Papua Ny Guineas farvande. Desuden var FOS ikke obligatorisk for en række fartøjer. Antallet af fartøjer, der rent faktisk rapporterede data til de filippinske myndigheder, var ubetydeligt. Ifølge de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget i 2012, havde de filippinske myndigheder kun såkaldt »læseadgang« til FOS for 53 ud af 613 filippinskregistrerede fartøjer, der på det tidspunkt var registreret i WCPFC. Denne ret til »læseadgang« var i praksis et skærmbillede med oplysningerne om de fartøjer, der sejlede ind i/fandtes i internationalt farvand i henhold til WCPFC-konventionsområdet og ikke fartøjets faktiske position. Der blev ligeledes rapporteret om problemer med hensyn til FOS-dækning af fiskerfartøjer, der fisker i ICCAT- og IOTC-områder. I Filippinernes erklæring af 15. maj 2014, meddelte landet, at den kompetente myndighed på nuværende tidspunkt kun modtager VMS-positioner for nogle filippinske fangstfartøjer fra Papua Ny Guineas myndigheder. I overensstemmelse med oplysningerne fra Filippinerne, modtager de desuden heller ikke FOS-oplysninger om de transportfartøjer, der opererer sammen med fangstfartøjerne i Papua Ny Guineas farvande.

| (73) | Desuden har de filippinske myndigheder heller ikke haft et fuldstændigt overblik over deres fartøjer eller over tredjelandes fartøjer, der eventuelt fisker i dets EØZ. |
| --- | --- |

(73)

Desuden har de filippinske myndigheder heller ikke haft et fuldstændigt overblik over deres fartøjer eller over tredjelandes fartøjer, der eventuelt fisker i dets EØZ.

| (74) | Derudover ligger de kompetente myndigheder ikke inde med oplysninger om fiskeri, der foretages af Filippinernes fartøjer i Papua Ny Guineas farvande. |
| --- | --- |

(74)

Derudover ligger de kompetente myndigheder ikke inde med oplysninger om fiskeri, der foretages af Filippinernes fartøjer i Papua Ny Guineas farvande.

| (75) | På alle ovennævnte punkter overholdt Filippinerne ikke bestemmelserne i artikel 94 i UNCLOS. Sådanne operationelle mangler er endvidere ikke i overensstemmelse med punkt 24 i IPOA IUU. |
| --- | --- |

(75)

På alle ovennævnte punkter overholdt Filippinerne ikke bestemmelserne i artikel 94 i UNCLOS. Sådanne operationelle mangler er endvidere ikke i overensstemmelse med punkt 24 i IPOA IUU.

| (76) | For det fjerde opfordres der IPOA IUU i punkt 21 med henblik på effektive håndhævelsesforanstaltninger medlemsstaterne til at sikre, at sanktioner for IUU-fiskeri, som udøves af fartøjer, er tilstrækkeligt strenge til effektivt at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og at fratage overtrædere de fordele, de har opnået ved et sådant fiskeri. Som gennemgået i det følgende, har Filippinerne ikke de retlige rammer eller kontrollen over sin flåde og sine farvande, der er nødvendige for i tilstrækkelig grad at straffe lovovertrædere. |
| --- | --- |

(76)

For det fjerde opfordres der IPOA IUU i punkt 21 med henblik på effektive håndhævelsesforanstaltninger medlemsstaterne til at sikre, at sanktioner for IUU-fiskeri, som udøves af fartøjer, er tilstrækkeligt strenge til effektivt at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og at fratage overtrædere de fordele, de har opnået ved et sådant fiskeri. Som gennemgået i det følgende, har Filippinerne ikke de retlige rammer eller kontrollen over sin flåde og sine farvande, der er nødvendige for i tilstrækkelig grad at straffe lovovertrædere.

| (77) | På grundlag af de oplysninger, Kommissionen indsamlede under sit kontrolbesøg, blev det også fastslået, at der for IUU-fiskeri er et utilstrækkeligt system af sanktioner, som ikke effektivt sikrer overholdelse og ikke modvirker overtrædelser, uanset hvor de finder sted, og ikke fratager lovovertræderne de fordele, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter. |
| --- | --- |

(77)

På grundlag af de oplysninger, Kommissionen indsamlede under sit kontrolbesøg, blev det også fastslået, at der for IUU-fiskeri er et utilstrækkeligt system af sanktioner, som ikke effektivt sikrer overholdelse og ikke modvirker overtrædelser, uanset hvor de finder sted, og ikke fratager lovovertræderne de fordele, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter.

| (78) | Med hensyn til de håndhævelsesforanstaltninger, som Filippinerne har iværksat, viste Kommissionens kontrolbesøg, at der er behov for en evaluering af de gældende sanktioner i forbindelse med overtrædelser, som fastsat i lov 8550 eller i den filippinske fiskerilov af 1998 (RA 8550), som er den vigtigste gældende fiskerilovgivning i landet. |
| --- | --- |

(78)

Med hensyn til de håndhævelsesforanstaltninger, som Filippinerne har iværksat, viste Kommissionens kontrolbesøg, at der er behov for en evaluering af de gældende sanktioner i forbindelse med overtrædelser, som fastsat i lov 8550 eller i den filippinske fiskerilov af 1998 (RA 8550), som er den vigtigste gældende fiskerilovgivning i landet.

| (79) | De filippinske myndigheder har i deres indlæg erkendt, at de ikke har en afskrækkende sanktionsplan klar. De gældende sanktioner er forældede og står tydeligvis ikke i forhold til alvoren af mulige overtrædelser, overtrædelsernes potentielle konsekvenser for ressourcerne eller til de eventuelle fordele, som lovovertræderne kan opnå ved sådanne ulovlige aktiviteter. For eksempel ville en lovovertræder med hensyn til ødelæggelse af koralrevet ud for Cotabato, hvis værdi skønnes at være 11,5 mia. EUR, kun blive straffet med en bøde på fra 2 000 PhP (ca. 32 EUR) til 20 000 PhP (ca. 320 EUR). |
| --- | --- |

(79)

De filippinske myndigheder har i deres indlæg erkendt, at de ikke har en afskrækkende sanktionsplan klar. De gældende sanktioner er forældede og står tydeligvis ikke i forhold til alvoren af mulige overtrædelser, overtrædelsernes potentielle konsekvenser for ressourcerne eller til de eventuelle fordele, som lovovertræderne kan opnå ved sådanne ulovlige aktiviteter. For eksempel ville en lovovertræder med hensyn til ødelæggelse af koralrevet ud for Cotabato, hvis værdi skønnes at være 11,5 mia. EUR, kun blive straffet med en bøde på fra 2 000 PhP (ca. 32 EUR) til 20 000 PhP (ca. 320 EUR).

| (80) | Efter Kommissionens kontrolbesøg i 2012 har de filippinske myndigheder fremlagt et forslag til ændring af den filippinske fiskerilov fra 1998. De foreslåede bøder, der ganske vist er større end dem, der er angivet i den gældende lov, er stadig ikke tilstrækkeligt store til effektivt at fratage lovovertræderne den fordel, de opnår ved IUU-fiskeri. Ifølge forslaget beløber en bøde, der er fastsat for brugen af redskaber, der er ødelæggende for koralrev og andre marine levesteder, som er en af de højeste bøder, der er fastsat i det pågældende forslag, sig for eksempel til tre gange værdien af de fisk, der fanges ved dette fiskeri, eller 2 mio. PhP (ca. 35 000 EUR), alt efter, hvilket beløb der er størst. Det er helt klart ikke tilstrækkeligt, da koralrev har stor økonomisk værdi, som anført i betragtning (79). Desuden er forslaget blevet fremlagt i senatet og repræsentanternes hus, men det er endnu ikke vedtaget og derfor ikke juridisk bindende. De filippinske myndigheder har ikke fremlagt en konkret tidsplan for vedtagelsen og gennemførelsen af dette forslag. |
| --- | --- |

(80)

Efter Kommissionens kontrolbesøg i 2012 har de filippinske myndigheder fremlagt et forslag til ændring af den filippinske fiskerilov fra 1998. De foreslåede bøder, der ganske vist er større end dem, der er angivet i den gældende lov, er stadig ikke tilstrækkeligt store til effektivt at fratage lovovertræderne den fordel, de opnår ved IUU-fiskeri. Ifølge forslaget beløber en bøde, der er fastsat for brugen af redskaber, der er ødelæggende for koralrev og andre marine levesteder, som er en af de højeste bøder, der er fastsat i det pågældende forslag, sig for eksempel til tre gange værdien af de fisk, der fanges ved dette fiskeri, eller 2 mio. PhP (ca. 35 000 EUR), alt efter, hvilket beløb der er størst. Det er helt klart ikke tilstrækkeligt, da koralrev har stor økonomisk værdi, som anført i betragtning (79). Desuden er forslaget blevet fremlagt i senatet og repræsentanternes hus, men det er endnu ikke vedtaget og derfor ikke juridisk bindende. De filippinske myndigheder har ikke fremlagt en konkret tidsplan for vedtagelsen og gennemførelsen af dette forslag.

| (81) | Den nuværende lovgivning indeholder ikke en definition af IUU-fiskeri, bestemmelser om alvorlige overtrædelser eller særlige sanktioner for gentagne overtrædelser. Det nye forslag omfatter en definition af IUU-fiskeri og imødegår gentagne overtrædelser. Men det omfatter ikke administrative ledsageforanstaltninger på en systematisk måde. Mens det forslag, der blev fremlagt af Filippinerne, udvider anvendelsesområdet for fiskeriloven af 1998 til at omfatte handlinger, der begås på åbent hav eller i tredjelandes farvande, gælder den nuværende lovgivning kun for de farvande, der henhører under Filippinernes jurisdiktion. Dermed er der, som forslaget foreligger, ikke noget retsgrundlag for de filippinske myndigheder til at indføre sanktioner mod IUU-fiskeri foretaget af fartøjer, der fører dets flag, og som fisker uden for national jurisdiktion. |
| --- | --- |

(81)

Den nuværende lovgivning indeholder ikke en definition af IUU-fiskeri, bestemmelser om alvorlige overtrædelser eller særlige sanktioner for gentagne overtrædelser. Det nye forslag omfatter en definition af IUU-fiskeri og imødegår gentagne overtrædelser. Men det omfatter ikke administrative ledsageforanstaltninger på en systematisk måde. Mens det forslag, der blev fremlagt af Filippinerne, udvider anvendelsesområdet for fiskeriloven af 1998 til at omfatte handlinger, der begås på åbent hav eller i tredjelandes farvande, gælder den nuværende lovgivning kun for de farvande, der henhører under Filippinernes jurisdiktion. Dermed er der, som forslaget foreligger, ikke noget retsgrundlag for de filippinske myndigheder til at indføre sanktioner mod IUU-fiskeri foretaget af fartøjer, der fører dets flag, og som fisker uden for national jurisdiktion.

| (82) | Derfor er bøderne i deres nuværende form ikke omfattende og store nok til at have en afskrækkende virkning. Bødernes størrelse er ikke tilstrækkelig til at sikre overholdelse, modvirke overtrædelser, uanset hvor de foregår, og fratage lovovertræderne de fordele, de opnår ved deres ulovlige aktiviteter, jf. artikel 25, stk. 7, i WCPFC-konventionen. Muligheden for at sanktionere og effektivt følge op på overtrædelser svækkes yderligere af den manglende klarhed og gennemsigtighed i love og procedurer, navnlig i forbindelse med registrering og godkendelse af fartøjer, sporbarhed og pålideligheden af oplysninger og data om landinger og fangst (som beskrevet i betragtning (45) til (62) samt i forbindelse med bevarelse og forvaltning af ressourcer (som beskrives i betragtning (100) til (102) nedenfor. Denne situation gør en effektiv håndhævelse og konstatering af IUU-overtrædelser meget vanskelig. Filippinernes indsats med hensyn til effektive håndhævelsesforanstaltninger er ikke i overensstemmelse med dets forpligtelser i henhold til artikel 94 i UNCLOS eller med henstillingerne i punkt 21 i IPOA IUU. |
| --- | --- |

(82)

Derfor er bøderne i deres nuværende form ikke omfattende og store nok til at have en afskrækkende virkning. Bødernes størrelse er ikke tilstrækkelig til at sikre overholdelse, modvirke overtrædelser, uanset hvor de foregår, og fratage lovovertræderne de fordele, de opnår ved deres ulovlige aktiviteter, jf. artikel 25, stk. 7, i WCPFC-konventionen. Muligheden for at sanktionere og effektivt følge op på overtrædelser svækkes yderligere af den manglende klarhed og gennemsigtighed i love og procedurer, navnlig i forbindelse med registrering og godkendelse af fartøjer, sporbarhed og pålideligheden af oplysninger og data om landinger og fangst (som beskrevet i betragtning (45) til (62) samt i forbindelse med bevarelse og forvaltning af ressourcer (som beskrives i betragtning (100) til (102) nedenfor. Denne situation gør en effektiv håndhævelse og konstatering af IUU-overtrædelser meget vanskelig. Filippinernes indsats med hensyn til effektive håndhævelsesforanstaltninger er ikke i overensstemmelse med dets forpligtelser i henhold til artikel 94 i UNCLOS eller med henstillingerne i punkt 21 i IPOA IUU.

| (83) | I henhold til artikel 63 og 64 i UNCLOS bør kyst- og flagstater samarbejde om fælles og stærkt vandrende fiskearter. I artikel 7, stk. 1-3, i FAO's adfærdskodeks anbefales det, at stater, der er berørte af udnyttelsen af fælles fiskebestande og fiskebestande, der går på tværs af grænser, etablerer en bilateral aftale om organisatoriske ordninger for at sikre et effektivt samarbejde om sikring af en effektiv bevarelse og forvaltning af ressourcerne. Dette er nærmere beskrevet i punkt 28 og 51 i IPOA IUU, der fastsætter en udførlig praksis for direkte samarbejde mellem stater, herunder udveksling af data eller oplysninger, der er til rådighed for kyststater. Ved ikke at udveksle oplysninger mellem Filippinerne og Papua Ny Guinea, der gør det muligt at krydstjekke de oplysninger, der er nødvendige for at efterprøve fangstattester, undermineres anvendelsen af disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(83)

I henhold til artikel 63 og 64 i UNCLOS bør kyst- og flagstater samarbejde om fælles og stærkt vandrende fiskearter. I artikel 7, stk. 1-3, i FAO's adfærdskodeks anbefales det, at stater, der er berørte af udnyttelsen af fælles fiskebestande og fiskebestande, der går på tværs af grænser, etablerer en bilateral aftale om organisatoriske ordninger for at sikre et effektivt samarbejde om sikring af en effektiv bevarelse og forvaltning af ressourcerne. Dette er nærmere beskrevet i punkt 28 og 51 i IPOA IUU, der fastsætter en udførlig praksis for direkte samarbejde mellem stater, herunder udveksling af data eller oplysninger, der er til rådighed for kyststater. Ved ikke at udveksle oplysninger mellem Filippinerne og Papua Ny Guinea, der gør det muligt at krydstjekke de oplysninger, der er nødvendige for at efterprøve fangstattester, undermineres anvendelsen af disse bestemmelser.

| (84) | I denne forbindelse fastsætter artikel 25, stk. 10, i WCPFC-konventionen (7), at hvert medlem af denne kommission skal underrette den berørte flagstat, hvis det har rimelig grund til at formode, at et fiskerfartøj, der fører en anden stats flag, har udøvet aktiviteter, der undergraver effektiviteten af bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget for konventionsområdet. Papua Ny Guinea og Filippinerne samarbejder imidlertid ikke indbyrdes om at udveksle FOS-oplysninger, der anses for at være af afgørende betydning for, at fartøjer overholder bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne. Det påvirker gennemførelsen af denne bestemmelse. |
| --- | --- |

(84)

I denne forbindelse fastsætter artikel 25, stk. 10, i WCPFC-konventionen (7), at hvert medlem af denne kommission skal underrette den berørte flagstat, hvis det har rimelig grund til at formode, at et fiskerfartøj, der fører en anden stats flag, har udøvet aktiviteter, der undergraver effektiviteten af bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget for konventionsområdet. Papua Ny Guinea og Filippinerne samarbejder imidlertid ikke indbyrdes om at udveksle FOS-oplysninger, der anses for at være af afgørende betydning for, at fartøjer overholder bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne. Det påvirker gennemførelsen af denne bestemmelse.

| (85) | Med hensyn til det pågældende IUU-fiskeris baggrund, art, omstændigheder, omfang og grovhed, bringes muligheden for at vurdere disse aspekter ligeledes i fare af den beskrevne manglende klarhed og gennemsigtighed. Som følge af sådanne mangler er det ikke muligt på en troværdig måde at fastslå de potentielle aspekter af aktiviteter knyttet til IUU-fiskeri. Det er imidlertid et anerkendt faktum, at mangel på gennemsigtighed kombineret med den manglende mulighed for at yde effektiv kontrol tilskynder til ulovlig adfærd. |
| --- | --- |

(85)

Med hensyn til det pågældende IUU-fiskeris baggrund, art, omstændigheder, omfang og grovhed, bringes muligheden for at vurdere disse aspekter ligeledes i fare af den beskrevne manglende klarhed og gennemsigtighed. Som følge af sådanne mangler er det ikke muligt på en troværdig måde at fastslå de potentielle aspekter af aktiviteter knyttet til IUU-fiskeri. Det er imidlertid et anerkendt faktum, at mangel på gennemsigtighed kombineret med den manglende mulighed for at yde effektiv kontrol tilskynder til ulovlig adfærd.

| (86) | Med hensyn til de filippinske myndigheders nuværende kapacitet bør det bemærkes, at Filippinerne ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (8) anses for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 114 ud af 186 lande i 2012). Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (9), hvor Filippinerne er opført i kategorien for lavere mellemindkomstlande og territorier samt af oplysningerne fra OECD/DAC's rapportering om 2012 (10) af 1. januar 2013. I denne henseende kan de kompetente myndigheders finansielle og administrative kapacitetsbegrænsninger anses for at være en underminerende faktor for Filippinernes evne til at opfylde sine samarbejds- og håndhævelsesforpligtelser. |
| --- | --- |

(86)

Med hensyn til de filippinske myndigheders nuværende kapacitet bør det bemærkes, at Filippinerne ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (8) anses for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 114 ud af 186 lande i 2012). Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (9), hvor Filippinerne er opført i kategorien for lavere mellemindkomstlande og territorier samt af oplysningerne fra OECD/DAC's rapportering om 2012 (10) af 1. januar 2013. I denne henseende kan de kompetente myndigheders finansielle og administrative kapacitetsbegrænsninger anses for at være en underminerende faktor for Filippinernes evne til at opfylde sine samarbejds- og håndhævelsesforpligtelser.

| (87) | Det bør dog tages i betragtning, at den administrative kapacitet i Filippinerne løbende er blevet styrket af EU's finansielle og tekniske bistand. Navnlig har EU allerede finansieret en særlig teknisk bistand i Filippinerne med hensyn til kampen mod IUU-fiskeri i 2011 (11). Den 22.-26. juli 2013 afholdt Kommissionen, bistået af Det Europæiske Fiskerikontrolagentur og efter anmodning fra de filippinske myndigheder, en kapacitetsopbyggende workshop i Manila med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse. |
| --- | --- |

(87)

Det bør dog tages i betragtning, at den administrative kapacitet i Filippinerne løbende er blevet styrket af EU's finansielle og tekniske bistand. Navnlig har EU allerede finansieret en særlig teknisk bistand i Filippinerne med hensyn til kampen mod IUU-fiskeri i 2011 (11). Den 22.-26. juli 2013 afholdt Kommissionen, bistået af Det Europæiske Fiskerikontrolagentur og efter anmodning fra de filippinske myndigheder, en kapacitetsopbyggende workshop i Manila med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse.

| (88) | Uanset analysen i betragtning (86) og (87) bemærkes det endvidere, at myndighederne i Filippinerne på grundlag af oplysninger fra kontrolbesøgene i november 2012 ikke synes at mangle finansielle ressourcer, men snarere det nødvendige retlige og administrative miljø samt beføjelser til effektivt at varetage sine opgaver. |
| --- | --- |

(88)

Uanset analysen i betragtning (86) og (87) bemærkes det endvidere, at myndighederne i Filippinerne på grundlag af oplysninger fra kontrolbesøgene i november 2012 ikke synes at mangle finansielle ressourcer, men snarere det nødvendige retlige og administrative miljø samt beføjelser til effektivt at varetage sine opgaver.

| (89) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 5, litra a), b), c) og d), i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international lovgivning som kyst- og afsætningsstat med hensyn til samarbejds- og håndhævelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(89)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 5, litra a), b), c) og d), i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international lovgivning som kyst- og afsætningsstat med hensyn til samarbejds- og håndhævelsesforanstaltninger.

3.3.   Manglende gennemførelse af internationale regler (IUU-forordningens artikel 31, stk. 6)

| (90) | Filippinerne har ratificeret UNCLOS. Landet er kontraherende part i ICCAT, IOTC og WCPFC samt samarbejdende ikke-medlem af CCSBT. |
| --- | --- |

(90)

Filippinerne har ratificeret UNCLOS. Landet er kontraherende part i ICCAT, IOTC og WCPFC samt samarbejdende ikke-medlem af CCSBT.

| (91) | Kommissionen analyserede først alle de oplysninger, den fandt relevante i forhold til Filippinernes status som kontraherende medlem af IOTC og WCPFC. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen analyserede først alle de oplysninger, den fandt relevante i forhold til Filippinernes status som kontraherende medlem af IOTC og WCPFC.

| (92) | I IOTC's rapport om Filippinernes overholdelse, udstedt af overholdelsesudvalget (CoC) på dets møde i 2012 (12), bemærkes det, at Filippinerne ikke har inkorporeret bestemmelserne i IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for havskildpadder og rævehajer i den nationale lovgivning (beslutning 10/6 og 10/12 om havfugle og rævehajer). Det blev desuden bemærket, at Filippinerne ikke fuldt ud opfyldte IOTC's krav om dataindberetning, navnlig data om størrelsesfrekvens, der kun delvist er blevet indberettet. Udvalget opfordrede Filippinerne til at foretage yderligere forbedringer af dataindsamling og rapportering (beslutning 10/02 om kravet om minimumsrapportering). Filippinerne har ikke indberettet sin liste over aktive fartøjer i 2011 (beslutning 10/08 om listen over aktive fartøjer). Landet har heller ikke indsendt observatørrapporterne (beslutning 11/04 om det regionale observatørprogram). De punkter, som udvalget fandt bekymrende vedrørende overholdelsesniveauet i Filippinerne, blev meddelt landet af formanden for IOTC i skrivelse af 22. marts 2011, for så vidt angår niveauet for gennemførelsen af IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er identificeret af udvalget på dets 8. samling i 2011. |
| --- | --- |

(92)

I IOTC's rapport om Filippinernes overholdelse, udstedt af overholdelsesudvalget (CoC) på dets møde i 2012 (12), bemærkes det, at Filippinerne ikke har inkorporeret bestemmelserne i IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for havskildpadder og rævehajer i den nationale lovgivning (beslutning 10/6 og 10/12 om havfugle og rævehajer). Det blev desuden bemærket, at Filippinerne ikke fuldt ud opfyldte IOTC's krav om dataindberetning, navnlig data om størrelsesfrekvens, der kun delvist er blevet indberettet. Udvalget opfordrede Filippinerne til at foretage yderligere forbedringer af dataindsamling og rapportering (beslutning 10/02 om kravet om minimumsrapportering). Filippinerne har ikke indberettet sin liste over aktive fartøjer i 2011 (beslutning 10/08 om listen over aktive fartøjer). Landet har heller ikke indsendt observatørrapporterne (beslutning 11/04 om det regionale observatørprogram). De punkter, som udvalget fandt bekymrende vedrørende overholdelsesniveauet i Filippinerne, blev meddelt landet af formanden for IOTC i skrivelse af 22. marts 2011, for så vidt angår niveauet for gennemførelsen af IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er identificeret af udvalget på dets 8. samling i 2011.

| (93) | I henhold til de oplysninger, der stammer fra IOTC's overholdelsesrapport, som blev udarbejdet den 10. marts 2012 (13), overholdt Filippinerne ikke rapporteringsforpligtelserne, nemlig: Beslutning 09/02 om en flådeudviklingsplan — ikke fremlagt, Beslutning 07/02 om liste over godkendte fartøjer med en generel længde på 24 meter eller mere — mangler nogle obligatoriske oplysninger mangler eller følger ikke IOTC's normer. Hvad angår FOS, overholdt Filippinerne ikke beslutning 10/01 og beslutning 06/03, fordi der ikke er fremlagt nogen oplysninger om resuméet af FOS-optegnelserne og ingen FOS-rapport om fremskridt og gennemførelse i gennemførelsesrapporten. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 10/12 om forbud mod rævehajer af alle arter af familien Alopiidae, og beslutning 10/06 om havfuglerapporten og gennemførelsen af afbødningsforanstaltninger syd for 25° syd, eftersom de ikke har fremlagt de nødvendige oplysninger. Når det drejer sig om observatører, overholdt Filippinerne ikke beslutning 11/04, idet de hverken har indgivet oplysninger om graden af dækning eller observatørrapporterne. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 01/06 om det statistiske dokumentationsprogram, da de ikke har fremsendt årsrapporten. |
| --- | --- |

(93)

I henhold til de oplysninger, der stammer fra IOTC's overholdelsesrapport, som blev udarbejdet den 10. marts 2012 (13), overholdt Filippinerne ikke rapporteringsforpligtelserne, nemlig: Beslutning 09/02 om en flådeudviklingsplan — ikke fremlagt, Beslutning 07/02 om liste over godkendte fartøjer med en generel længde på 24 meter eller mere — mangler nogle obligatoriske oplysninger mangler eller følger ikke IOTC's normer. Hvad angår FOS, overholdt Filippinerne ikke beslutning 10/01 og beslutning 06/03, fordi der ikke er fremlagt nogen oplysninger om resuméet af FOS-optegnelserne og ingen FOS-rapport om fremskridt og gennemførelse i gennemførelsesrapporten. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 10/12 om forbud mod rævehajer af alle arter af familien Alopiidae, og beslutning 10/06 om havfuglerapporten og gennemførelsen af afbødningsforanstaltninger syd for 25° syd, eftersom de ikke har fremlagt de nødvendige oplysninger. Når det drejer sig om observatører, overholdt Filippinerne ikke beslutning 11/04, idet de hverken har indgivet oplysninger om graden af dækning eller observatørrapporterne. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 01/06 om det statistiske dokumentationsprogram, da de ikke har fremsendt årsrapporten.

| (94) | I IOTC's rapport om Filippinernes overholdelse, der blev fremlagt den 2. april 2013 (14), anførte overholdelsesudvalget, at bekymringerne vedrørende Filippinernes overholdelse, der blev afdækket af rapporten om overholdelse for 2012, blev meddelt Filippinerne af formanden for Kommissionen i en skrivelse af 26. april 2012. Efter at have gennemgået rapporten om overholdelse for 2013 for Filippinerne, har overholdelsesudvalget konstateret betydelige problemer med manglende overholdelse. Filippinerne ikke har gennemført forbuddet mod store drivgarn i sin nationale lovgivning i overensstemmelse med beslutning 12/11. De har ikke gennemført et observatørprogram, som krævet i beslutning 11/04. De har ikke indsendt den obligatoriske rapport om omladning udført på havet, som krævet i beslutning 12/05. Ydermere har Filippinerne ikke fremlagt den obligatoriske FOS-rapport om fremskridt og gennemførelser, som krævet i beslutning 06/03. De har heller ikke indgivet den obligatoriske rapport om sammenligning af eksport og import, som krævet i beslutning 01/06. |
| --- | --- |

(94)

I IOTC's rapport om Filippinernes overholdelse, der blev fremlagt den 2. april 2013 (14), anførte overholdelsesudvalget, at bekymringerne vedrørende Filippinernes overholdelse, der blev afdækket af rapporten om overholdelse for 2012, blev meddelt Filippinerne af formanden for Kommissionen i en skrivelse af 26. april 2012. Efter at have gennemgået rapporten om overholdelse for 2013 for Filippinerne, har overholdelsesudvalget konstateret betydelige problemer med manglende overholdelse. Filippinerne ikke har gennemført forbuddet mod store drivgarn i sin nationale lovgivning i overensstemmelse med beslutning 12/11. De har ikke gennemført et observatørprogram, som krævet i beslutning 11/04. De har ikke indsendt den obligatoriske rapport om omladning udført på havet, som krævet i beslutning 12/05. Ydermere har Filippinerne ikke fremlagt den obligatoriske FOS-rapport om fremskridt og gennemførelser, som krævet i beslutning 06/03. De har heller ikke indgivet den obligatoriske rapport om sammenligning af eksport og import, som krævet i beslutning 01/06.

| (95) | I henhold til de oplysninger, der stammer fra IOTC's rapport om overholdelse af 2. april 2013, overholdt Filippinerne ikke eller kun delvist beslutning 10/08 om listen over aktive fartøjer eller beslutning 07/02 om listen over godkendte fartøjer med en generel længde på 24 meter eller mere på grund af mangel på obligatoriske oplysninger, som f.eks. ejer, målart, bruttoton, den godkendte periode eller hjemstedshavn. Hvad FOS angår, overholdt Filippinerne ligesom det foregående år ikke beslutning 06/03 eller beslutning 12/13, fordi der ikke blev fremlagt oplysninger om sammendraget af FOS-registret og gennemførelsen i gennemførelsesrapporten. Filippinerne overholdt kun delvist de obligatoriske statistiske krav som følge af beslutning 10/02. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 12/05 om omladning til havs, eftersom det ikke har fremlagt de påkrævede obligatoriske oplysninger. Hvad observatører angår, overholdt Filippinerne hverken helt eller delvist beslutning 11/04. Navnlig sørgede de ikke for den krævede observatørdækning på grund af, at Det Indiske Ocean er et højrisikoområde, og fremlagde ikke de obligatoriske observatørrapporter eller årsrapporten. |
| --- | --- |

(95)

I henhold til de oplysninger, der stammer fra IOTC's rapport om overholdelse af 2. april 2013, overholdt Filippinerne ikke eller kun delvist beslutning 10/08 om listen over aktive fartøjer eller beslutning 07/02 om listen over godkendte fartøjer med en generel længde på 24 meter eller mere på grund af mangel på obligatoriske oplysninger, som f.eks. ejer, målart, bruttoton, den godkendte periode eller hjemstedshavn. Hvad FOS angår, overholdt Filippinerne ligesom det foregående år ikke beslutning 06/03 eller beslutning 12/13, fordi der ikke blev fremlagt oplysninger om sammendraget af FOS-registret og gennemførelsen i gennemførelsesrapporten. Filippinerne overholdt kun delvist de obligatoriske statistiske krav som følge af beslutning 10/02. Filippinerne overholdt heller ikke beslutning 12/05 om omladning til havs, eftersom det ikke har fremlagt de påkrævede obligatoriske oplysninger. Hvad observatører angår, overholdt Filippinerne hverken helt eller delvist beslutning 11/04. Navnlig sørgede de ikke for den krævede observatørdækning på grund af, at Det Indiske Ocean er et højrisikoområde, og fremlagde ikke de obligatoriske observatørrapporter eller årsrapporten.

| (96) | Nogle af ovennævnte problemer er, ud over at være overtrædelser af RFFO's regler, også overtrædelser af almindelige forpligtelser i henhold til UNCLOS, som beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(96)

Nogle af ovennævnte problemer er, ud over at være overtrædelser af RFFO's regler, også overtrædelser af almindelige forpligtelser i henhold til UNCLOS, som beskrevet i det følgende.

| (97) | Den manglende gennemførelse af forbud mod store drivgarn i den nationale lovgivning i overensstemmelse med IOTC's beslutning 12/11, jf. betragtning (94), undergraver Filippinernes evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 118 i UNCLOS, der fastsætter pligten til samarbejde mellem stater om bevarelse og forvaltning af levende ressourcer i åbne havområder. |
| --- | --- |

(97)

Den manglende gennemførelse af forbud mod store drivgarn i den nationale lovgivning i overensstemmelse med IOTC's beslutning 12/11, jf. betragtning (94), undergraver Filippinernes evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 118 i UNCLOS, der fastsætter pligten til samarbejde mellem stater om bevarelse og forvaltning af levende ressourcer i åbne havområder.

| (98) | Som beskrevet i betragtning (93)-(97) opfyldte Filippinerne hverken kravet om registrering eller rettidig rapportering til IOTC. Det har således ikke forelagt IOCT oplysninger om statistikker, flådeudviklingsplan, FOS-rapportering og ‐registrering, observatørrapporter og rapporter om omladning. Sådanne mangler er ikke i tråd med artikel 119, stk. 2, i UNCLOS, som fastsætter, at tilgængelige videnskabelige oplysninger, statistikker over fangst og fiskeriindsats og andre data, der er relevante for bevarelsen af fiskebestandene, bør overdrages og udveksles regelmæssigt gennem kompetente internationale organisationer, hvad enten de er subregionale, regionale eller globale. |
| --- | --- |

(98)

Som beskrevet i betragtning (93)-(97) opfyldte Filippinerne hverken kravet om registrering eller rettidig rapportering til IOTC. Det har således ikke forelagt IOCT oplysninger om statistikker, flådeudviklingsplan, FOS-rapportering og ‐registrering, observatørrapporter og rapporter om omladning. Sådanne mangler er ikke i tråd med artikel 119, stk. 2, i UNCLOS, som fastsætter, at tilgængelige videnskabelige oplysninger, statistikker over fangst og fiskeriindsats og andre data, der er relevante for bevarelsen af fiskebestandene, bør overdrages og udveksles regelmæssigt gennem kompetente internationale organisationer, hvad enten de er subregionale, regionale eller globale.

| (99) | Desuden er den manglende indberetning til IOTC om sammendraget af FOS-registeret og FOS-rapporten samt de filippinske myndigheders generelle vanskeligheder ved at modtage FOS-signalet fra de filippinskregistrerede både, når de fisker i tredjelands farvande, er ikke i overensstemmelse med artikel 62, stk. 4, litra e), i UNCLOS med hensyn til kravet om at anmode om en FOS-positionsrapport fra fiskerfartøjerne. En sådan manglende overholdelse er heller ikke i tråd med punkt 24, stk. 3, i IPOA IUU, hvori det fastsættes, at stater bør foretage omfattende og effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet, fra det påbegyndes, til fangsten landes og når frem til det endelige bestemmelsessted, herunder ved at indføre FOS i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder, herunder kravet om, at fartøjer i dets jurisdiktion skal have FOS om bord. |
| --- | --- |

(99)

Desuden er den manglende indberetning til IOTC om sammendraget af FOS-registeret og FOS-rapporten samt de filippinske myndigheders generelle vanskeligheder ved at modtage FOS-signalet fra de filippinskregistrerede både, når de fisker i tredjelands farvande, er ikke i overensstemmelse med artikel 62, stk. 4, litra e), i UNCLOS med hensyn til kravet om at anmode om en FOS-positionsrapport fra fiskerfartøjerne. En sådan manglende overholdelse er heller ikke i tråd med punkt 24, stk. 3, i IPOA IUU, hvori det fastsættes, at stater bør foretage omfattende og effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet, fra det påbegyndes, til fangsten landes og når frem til det endelige bestemmelsessted, herunder ved at indføre FOS i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder, herunder kravet om, at fartøjer i dets jurisdiktion skal have FOS om bord.

| (100) | Desuden er der i medfør af artikel 62, stk. 1, i UNCLOS og de relevante regler i WCPFC-konventionen (særlig artikel 2, 5, 7 og 8), en klar forpligtelse for en kyststat til at indføre foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse i regionen og på åbent hav for at sikre den langsigtede bæredygtighed af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande og fremme målsætningen om at udnytte disse optimalt. Filippinernes retlige rammer indeholder kun begrænsede bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for alle farvande under dets nationale jurisdiktion. Disse foranstaltninger er ikke i overensstemmelse med Filippinernes forpligtelser i henhold til international ret og RFFO'ernes regler. |
| --- | --- |

(100)

Desuden er der i medfør af artikel 62, stk. 1, i UNCLOS og de relevante regler i WCPFC-konventionen (særlig artikel 2, 5, 7 og 8), en klar forpligtelse for en kyststat til at indføre foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse i regionen og på åbent hav for at sikre den langsigtede bæredygtighed af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande og fremme målsætningen om at udnytte disse optimalt. Filippinernes retlige rammer indeholder kun begrænsede bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for alle farvande under dets nationale jurisdiktion. Disse foranstaltninger er ikke i overensstemmelse med Filippinernes forpligtelser i henhold til international ret og RFFO'ernes regler.

| (101) | Farvande under Filippinernes jurisdiktion benævnes territoriale farvande, arkipelagfarvande og EØZ. Ifølge WCPFC-konventionens artikel 3, omfatter WCPFC's kompetenceområde principielt alle farvande i Stillehavet (afgrænset mod syd og øst af fastlagte linjer), herunder farvande henhørende under Filippinernes jurisdiktion. Eftersom Filippinerne mener, at WCPFC's bestemmelser ikke fuldt ud finder anvendelse på farvande under deres jurisdiktion, er det ikke helt klart, hvilke data der indsamles og indberettes til WCPFC. Dette dækker ikke vurderinger af alle filippinske fiskevande. Idet Filippinerne anser, at dets arkipelagfarvande falder uden for anvendelsesområdet for WCPFC's foranstaltninger, overtræder landet disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(101)

Farvande under Filippinernes jurisdiktion benævnes territoriale farvande, arkipelagfarvande og EØZ. Ifølge WCPFC-konventionens artikel 3, omfatter WCPFC's kompetenceområde principielt alle farvande i Stillehavet (afgrænset mod syd og øst af fastlagte linjer), herunder farvande henhørende under Filippinernes jurisdiktion. Eftersom Filippinerne mener, at WCPFC's bestemmelser ikke fuldt ud finder anvendelse på farvande under deres jurisdiktion, er det ikke helt klart, hvilke data der indsamles og indberettes til WCPFC. Dette dækker ikke vurderinger af alle filippinske fiskevande. Idet Filippinerne anser, at dets arkipelagfarvande falder uden for anvendelsesområdet for WCPFC's foranstaltninger, overtræder landet disse foranstaltninger.

| (102) | Desuden findes der, som fastslået under Kommissionens første kontrolbesøg i 2012, kun få bevarelsesforanstaltninger, og de fleste af dem har meget begrænsede virkninger. De lokale myndigheders rolle i indførelse af bevarelsesforanstaltninger i kommunale farvande er ligeledes stadig uklar. Der er 915 lokale regeringer. De handler tilsyneladende uafhængigt af BFAR, som ikke kan diktere dem politikker og regler i spørgsmål vedrørende deres jurisdiktioner, dvs. kommunale farvande. |
| --- | --- |

(102)

Desuden findes der, som fastslået under Kommissionens første kontrolbesøg i 2012, kun få bevarelsesforanstaltninger, og de fleste af dem har meget begrænsede virkninger. De lokale myndigheders rolle i indførelse af bevarelsesforanstaltninger i kommunale farvande er ligeledes stadig uklar. Der er 915 lokale regeringer. De handler tilsyneladende uafhængigt af BFAR, som ikke kan diktere dem politikker og regler i spørgsmål vedrørende deres jurisdiktioner, dvs. kommunale farvande.

| (103) | Denne situation fører til manglende klarhed og gennemsigtighed, som ud over den manglende gennemsigtighed i Filippinernes lovgivning og procedurer i forbindelse med registrering og godkendelse af fiskerfartøjer, jf. afsnit 3 (1) og 3 (2) i afgørelsen, kompromitterer og undergraver mulighederne for en effektiv gennemførelse af effektiv bevarelse og forvaltning af Filippinernes fiskeressourcer. |
| --- | --- |

(103)

Denne situation fører til manglende klarhed og gennemsigtighed, som ud over den manglende gennemsigtighed i Filippinernes lovgivning og procedurer i forbindelse med registrering og godkendelse af fiskerfartøjer, jf. afsnit 3 (1) og 3 (2) i afgørelsen, kompromitterer og undergraver mulighederne for en effektiv gennemførelse af effektiv bevarelse og forvaltning af Filippinernes fiskeressourcer.

| (104) | Filippinernes indsats med hensyn til gennemførelse af internationale retsakter er ikke i overensstemmelse med henstillingerne i punkt 10 i IPOA IUU, som råder stater til at prioritere ratificering, accept eller tiltrædelse af UNFSA. Kommissionen finder, for så vidt angår Filippinerne, som har en betydelig flåde af fiskerfartøjer, der udøver fiskeri af stærkt vandrende arter (hovedsageligt tun i ICCAT, IOTC og WCPFC-området), at denne henstilling er af særlig relevans. |
| --- | --- |

(104)

Filippinernes indsats med hensyn til gennemførelse af internationale retsakter er ikke i overensstemmelse med henstillingerne i punkt 10 i IPOA IUU, som råder stater til at prioritere ratificering, accept eller tiltrædelse af UNFSA. Kommissionen finder, for så vidt angår Filippinerne, som har en betydelig flåde af fiskerfartøjer, der udøver fiskeri af stærkt vandrende arter (hovedsageligt tun i ICCAT, IOTC og WCPFC-området), at denne henstilling er af særlig relevans.

| (105) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 6, i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt de forpligtelser i henhold til international lovgivning med hensyn til internationale regler, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(105)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 3 og 6, i IUU-forordningen fastslås, at Filippinerne ikke har opfyldt de forpligtelser i henhold til international lovgivning med hensyn til internationale regler, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

3.4.   Specifikke begrænsninger i udviklingslande

| (106) | Det bør erindres, at Filippinerne i henhold til De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (15) anses for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 114 ud af 186 lande i 2012). Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, hvor Filippinerne er opført i kategorien lavere mellemindkomstlande og territorier samt af oplysningerne fra OECD/DAC's rapportering om 2012 (16) af 1. januar 2013. |
| --- | --- |

(106)

Det bør erindres, at Filippinerne i henhold til De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (15) anses for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 114 ud af 186 lande i 2012). Dette bekræftes ligeledes af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, hvor Filippinerne er opført i kategorien lavere mellemindkomstlande og territorier samt af oplysningerne fra OECD/DAC's rapportering om 2012 (16) af 1. januar 2013.

| (107) | Det bør bemærkes, at meddelelsen om Filippinerne som flagstat blev godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen pr. 15. januar 2010. Filippinerne bekræftede i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen, at det har nationale ordninger klar til gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde. |
| --- | --- |

(107)

Det bør bemærkes, at meddelelsen om Filippinerne som flagstat blev godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 20 i IUU-forordningen pr. 15. januar 2010. Filippinerne bekræftede i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i IUU-forordningen, at det har nationale ordninger klar til gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skal overholde.

| (108) | Kommissionen meddelte Filippinerne de forskellige mangler, som den konstaterede under sit første kontrolbesøg i januar 2012. Få måneder senere fandt Kommissionen under sit andet kontrolbesøg i juni 2012 situationen uændret. Kommissionen søgte at opnå et samarbejde med de filippinske myndigheder og fremskridt i de korrigerende foranstaltninger med hensyn til de observerede mangler. Filippinerne har undladt at træffe tilstrækkelige korrigerende foranstaltninger og opnå en positiv udvikling i udbedringen af de konstaterede mangler. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen meddelte Filippinerne de forskellige mangler, som den konstaterede under sit første kontrolbesøg i januar 2012. Få måneder senere fandt Kommissionen under sit andet kontrolbesøg i juni 2012 situationen uændret. Kommissionen søgte at opnå et samarbejde med de filippinske myndigheder og fremskridt i de korrigerende foranstaltninger med hensyn til de observerede mangler. Filippinerne har undladt at træffe tilstrækkelige korrigerende foranstaltninger og opnå en positiv udvikling i udbedringen af de konstaterede mangler.

| (109) | Derudover er det relevant at bemærke, at EU allerede har finansieret en specifik teknisk bistandsaktion i Filippinerne med hensyn til at bekæmpe IUU-fiskeri i 2011 (17). |
| --- | --- |

(109)

Derudover er det relevant at bemærke, at EU allerede har finansieret en specifik teknisk bistandsaktion i Filippinerne med hensyn til at bekæmpe IUU-fiskeri i 2011 (17).

| (110) | Den 22.-26. juli 2013 afholdt Kommissionen, bistået af Det Europæiske Fiskerikontrolagentur og efter anmodning fra de filippinske myndigheder, en kapacitetsopbyggende workshop i Manila med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse. |
| --- | --- |

(110)

Den 22.-26. juli 2013 afholdt Kommissionen, bistået af Det Europæiske Fiskerikontrolagentur og efter anmodning fra de filippinske myndigheder, en kapacitetsopbyggende workshop i Manila med fokus på havnestatsforanstaltninger og risikoanalyse.

| (111) | Kommissionen har taget hensyn til Filippinernes udviklingsmæssige begrænsninger og tilbudt Filippinerne tilstrækkelig tid til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at rette op på den manglende overholdelse af landets forpligtelser i henhold til international ret på en sammenhængende, effektiv og ikke-skadelig måde siden 2012. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen har taget hensyn til Filippinernes udviklingsmæssige begrænsninger og tilbudt Filippinerne tilstrækkelig tid til at gennemføre foranstaltninger med henblik på at rette op på den manglende overholdelse af landets forpligtelser i henhold til international ret på en sammenhængende, effektiv og ikke-skadelig måde siden 2012.

| (112) | I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kunne det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at Filippinernes udviklingsstatus kan være hæmmet af landets generelle udviklingsniveau. Når der dog tages hensyn til arten af Filippinernes konstaterede mangler, EU's bistand og foranstaltninger, der er truffet for at udbedre situationen, kunne der ikke fastslås samstemmende beviser på, at Filippinernes manglende opfyldelse af de forpligtelser, der påhviler landet i henhold til international ret, er resultatet af manglende udvikling. Udviklingsniveauet i Filippinerne kan ikke undskylde eller retfærdiggøre Filippinernes overordnede indsats som flag- og kyststat med hensyn til fiskeri og dets utilstrækkelige indsats for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og sikre henholdsvis effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet i farvande under landets jurisdiktion. |
| --- | --- |

(112)

I lyset af den situation, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser kunne det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at Filippinernes udviklingsstatus kan være hæmmet af landets generelle udviklingsniveau. Når der dog tages hensyn til arten af Filippinernes konstaterede mangler, EU's bistand og foranstaltninger, der er truffet for at udbedre situationen, kunne der ikke fastslås samstemmende beviser på, at Filippinernes manglende opfyldelse af de forpligtelser, der påhviler landet i henhold til international ret, er resultatet af manglende udvikling. Udviklingsniveauet i Filippinerne kan ikke undskylde eller retfærdiggøre Filippinernes overordnede indsats som flag- og kyststat med hensyn til fiskeri og dets utilstrækkelige indsats for at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri og sikre henholdsvis effektiv kontrol og overvågning af fiskeriet i farvande under landets jurisdiktion.

| (113) | I lyset af den situation, som er beskrevet i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at Filippinernes udviklingsstatus og overordnede præstation med hensyn til fiskeri ikke er hæmmet af dets udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(113)

I lyset af den situation, som er beskrevet i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de faktiske elementer, som Kommissionen har indsamlet, samt alle landets udtalelser, kunne det i henhold til artikel 31, stk. 7, i IUU-forordningen konstateres, at Filippinernes udviklingsstatus og overordnede præstation med hensyn til fiskeri ikke er hæmmet af dets udviklingsniveau.

4.   KONKLUSION OM MULIGHEDEN AF IDENTIFIKATION AF IKKE-SAMARBEJDENDE TREDJELANDE

| (114) | I lyset af ovennævnte konklusioner med hensyn til Filippinernes manglende overholdelse af deres folkeretlige forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat og manglende foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør dette land i overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen underrettes om, at det muligvis kan blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende tredjeland, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(114)

I lyset af ovennævnte konklusioner med hensyn til Filippinernes manglende overholdelse af deres folkeretlige forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat og manglende foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør dette land i overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen underrettes om, at det muligvis kan blive identificeret som et land, som Kommissionen betragter som ikke-samarbejdende tredjeland, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri.

| (115) | I overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, i IUU-forordningen bør Kommissionen underrette Filippinerne om, at det muligvis identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland. Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, som er anført i artikel 32, over for Filippinerne. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken det pågældende land kan svare skriftligt på meddelelsen og afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

(115)

I overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, i IUU-forordningen bør Kommissionen underrette Filippinerne om, at det muligvis identificeres som et ikke-samarbejdende tredjeland. Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, som er anført i artikel 32, over for Filippinerne. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken det pågældende land kan svare skriftligt på meddelelsen og afhjælpe situationen.

| (116) | Underretningen af Filippinerne om, at det muligvis kan blive identificeret som et land, som Kommissionen i forbindelse med denne afgørelse betragter som ikke-samarbejdende, hverken udelukker eller fører automatisk til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere ikke-samarbejdende lande og opstille en liste over dem — |
| --- | --- |

(116)

Underretningen af Filippinerne om, at det muligvis kan blive identificeret som et land, som Kommissionen i forbindelse med denne afgørelse betragter som ikke-samarbejdende, hverken udelukker eller fører automatisk til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere ikke-samarbejdende lande og opstille en liste over dem —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Republikken Filippinerne underrettes hermed om muligheden for, at det bliver identificeret som et tredjeland, der af Kommissionen betragtes som et ikke-samarbejdende tredjeland i kampen mod ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2014.

På Kommissionens vegne

Maria DAMANAKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kilde: Det filippinske landbrugsministerium — kontoret for fiskeri og akvatiske ressourcer, Filippinernes fiskeriprofil 2011, http://www.bfar.da.gov.ph/pages/AboutUs/maintabs/publications/pdf%20files/2011%20Fisheries%20Profile%20(Final)%20(4).pdf

2

(3)  http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-19-Philippines-Rev-2.pdf

3

http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-19-Philippines-Part-1.pdf

(4)  EUT C 346 af 27.11.2013, s. 26.

4

(5)  Se fodnote 2.

5

(6)  Se fodnote 2.

6

(7)  Konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav, Honolulu, 5. september 2000 (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

7

(8)  Oplysningerne hentet fra http://hdr.undp.org/en/statistics

8

(9)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

9

(10)  DAC's liste over ODA-modtagere (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm)

10

(11)  »Accompanying developing countries in complying with the Implementation of Regulation 1005/2008 on Illegal, Unreported and Unregulated (IUU) Fishing«, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

11

(12)  IOTC's rapport om Filippinernes overholdelse fra overholdelsesudvalgets 9. samling, rapport udarbejdet den 10. marts 2012, IOTC-2012-CoC09-CR22, CoC09-IR22.

12

(13)  IOTC Compliance Report af 10/03/2012, IOTC-2012-CoC09-CR22_Rev2[E].

13

(14)  IOTC Compliance Report af 2/4/2013, IOTC-2013-CoC10-CR22[E].

14

(15)  Se fodnote 8.

15

(16)  Se fodnote 10.

16

(17)  Se fodnote 11.

17

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/32

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2014/C 185/04)

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat
  : Frankrig

Anledning til erindringsmønten
  : Kampen mod aids markeret ved den internationale aidsdag.

Beskrivelse af designet
  : Det røde bånd, der er symbolet på kampen mod aids, optræder på møntens forside. Det blev designet på initiativ af Visual Aids Artist Caucus og den amerikanske maler Frank Moore og bæres tæt på hjertet som symbol på solidaritet med de syge. Det er formet som et omvendt V. Det skal en dag bæres som et V for »victory« som tegn på sejr over sygdommen. Der er afbildet tre bånd på mønten. Det ene vender i klassisk retning og er farvet rødt på BU- og BE-udgaven. De to andre bånd vender omvendt og danner to V'er som symbol på den sejr, der næres så store forhåbninger om. Øverst på mønten optræder datoen 1. december, der er UNESCO's aidsdag.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter
  : 3 millioner

Udstedelsesdato
  : November 2014

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/33

---

Erklæring fra Europa-Kommissionen om artikel 7, stk. 3, i aftalen om fælles udbud vedrørende medicinske modforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU

(2014/C 185/05)

Aftalen om fælles udbud vedrørende medicinske modforanstaltninger har til formål at lette koordineringen af praktiske forhold vedrørende de fælles indkøbsaktiviteter, som aftalen omfatter. Den tillægger ikke Unionen eller dennes institutioner kompetencer eller offentligretlige beføjelser vedrørende folkesundhed. Aftalens artikel 7, stk. 3, gælder kun for beslutningsprocesser, der vedrører den interne administrative forvaltning af selve den fælles udbudsprocedure. Aftalen skal kun om nødvendigt anvendes som sidste udvej for at undgå situationer, hvor beslutninger hindres.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/34

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende drift af lufttrafiktjenester med forpligtelser til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

(2014/C 185/06)

| Medlemsstat | Sverige |
| --- | --- |
| Rute | Gällivare-Arlanda, Hemavan-Arlanda, Lycksele-Arlanda, Pajala-Luleå, Sveg-Arlanda, Vilhelmina-Arlanda, Östersund-Umeå, Hagfors-Arlanda og Torsby-Arlanda |
| Kontraktens løbetid | 25. oktober 2015 - 26. oktober 2019 |
| Frist for indgivelse af bud | 60 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og den ændrede forpligtelse til offentlig tjeneste stilles til rådighed | Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:





  Den svenske transportforvaltning |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Websted: |
| http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/ |
| RFT-henvisning: TRV 2014/12198 |
| Tlf. +46 771921921 |
| Kontaktpersoner: |
| Anna Fürst |
| email: anna.furst@trafikverket.se |
| Johan Holmér |
| email: johan.holmer@trafikverket.se |

Medlemsstat

Sverige

Rute

Gällivare-Arlanda, Hemavan-Arlanda, Lycksele-Arlanda, Pajala-Luleå, Sveg-Arlanda, Vilhelmina-Arlanda, Östersund-Umeå, Hagfors-Arlanda og Torsby-Arlanda

Kontraktens løbetid

25. oktober 2015 - 26. oktober 2019

Frist for indgivelse af bud

60 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og den ændrede forpligtelse til offentlig tjeneste stilles til rådighed

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

Den svenske transportforvaltning

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Websted:

http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/

RFT-henvisning: TRV 2014/12198

Tlf. +46 771921921

Kontaktpersoner:

Anna Fürst

email: anna.furst@trafikverket.se

Johan Holmér

email: johan.holmer@trafikverket.se

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/35

---

Likvidation

Afgørelse om indledning af likvidation af »LA VIE GREEK PUBLIC LIMITED HEALTH INSURANCE COMPANY«

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF om sanering og likvidation af forsikringsselskaber)

(2014/C 185/07)

| Forsikringsselskab | »LA VIE GREEK PUBLIC LIMITED HEALTH INURANCE COMPANY« med hjemsted på følgende adresse:





  1 Filadelfeos & Kefalariou Street |
| --- | --- |
| 145 62 Kifissia |
| GRÆKENLAND. |

Forsikringsselskab

»LA VIE GREEK PUBLIC LIMITED HEALTH INURANCE COMPANY« med hjemsted på følgende adresse:

1 Filadelfeos & Kefalariou Street

145 62 Kifissia

GRÆKENLAND.

Afgørelsens dato, ikrafttrædelsestidspunkt og karakter

Afgørelse 103/1 af 21.2.2014 truffet af udvalget for kredit- og forsikringsanliggender i Bank of Greece om endelig tilbagetrækning af selskabets erhvervslicens og om likvidation af selskabet.

Ikrafttrædelsestidspunkt: 21.2.2014

Kompetente myndigheder

Bank of Greece, Private Insurance Supervisory Division

Adresse:

| El. Venizelou 21 |
| --- |
| 102 50 Athen |
| GRÆKENLAND |

El. Venizelou 21

102 50 Athen

GRÆKENLAND

Tilsynsmyndigheder

Bank of Greece, Private Insurance Supervisory Decision

Adresse:

| El. Venizelou 21 |
| --- |
| 102 50 Athen |
| GRÆKENLAND |

El. Venizelou 21

102 50 Athen

GRÆKENLAND

Udpeget likvidator

Eleni Atherinou

(tilsynsførende for sanering)

Adresse:

| Ζefyrou 24 |
| --- |
| 145 63 Kifissia |
| GRÆKENLAND |

Ζefyrou 24

145 63 Kifissia

GRÆKENLAND

Lovgivning, der finder anvendelse

Græsk lovgivning i overensstemmelse med artikel 3(3), (7) til (9), 10, 12(a), 17(a) til 17(c) i lovdekret 400/1970

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Parlamentet

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/36

---

Indkaldelse af forslag IX-2015/01 — »Tilskud til politiske partier på europæisk plan«

(2014/C 185/08)

Ifølge artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union bidrager politiske partier på europæisk plan til en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje. Det bestemmes endvidere i artikel 224 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, at Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning og efter den almindelige lovgivningsprocedure skal fastsætte statutten for politiske partier på europæisk plan som omtalt i artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union og navnlig reglerne for deres finansiering.

Det er på denne baggrund, at Parlamentet nu iværksætter en indkaldelse af forslag til tilskud til politiske partier på europæisk plan.

1.   Basisretsakt

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 af 4. november 2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (1)(herefter benævnt »forordning (EF) nr. 2004/2003«).

Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 med gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 2004/2003 (herefter benævnt »Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004«) (2).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (Euratom, EU) nr. 1605/2002 (herefter benævnt »finansforordningen«) (3).

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (herefter benævnt »gennemførelsesbestemmelser«) (4).

2.   Formål

I henhold til artikel 2 i Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004»offentliggør Europa-Parlamentet hvert år inden udgangen af første halvår forud for det år, for hvilket der ansøges om tilskud, en indkaldelse af forslag med henblik på tildeling af tilskud til finansiering af partier og fonde«.

Denne indkaldelse af forslag vedrører ansøgninger om tilskud for regnskabsåret 2015 og dækker aktivitetsperioden fra 1. januar til 31. december 2015. Tilskuddet ydes med det formål at støtte modtagerens årlige arbejdsprogram.

3.   Formelle betingelser for behandling af ansøgninger

Ansøgninger tages kun i betragtning, hvis de er indgivet skriftligt under anvendelse af formularen til ansøgning om tilskud i bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 og fremsendes til Europa-Parlamentets formand inden fristens udløb.

4.   Kriterier og dokumentation

4.1.   Kriterier for støtteberettigelse

For at kunne opnå tilskud skal et politisk parti på europæisk plan opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2004/2003, dvs.:

| a) | Det skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende. |
| --- | --- |

a)

Det skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende.

| b) | Det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller i de nationale eller regionale parlamenter eller i regionale forsamlinger, eller det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

b)

Det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller i de nationale eller regionale parlamenter eller i regionale forsamlinger, eller det skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet.

| c) | Det skal navnligt i sit program og i sine aktiviteter overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på, nemlig principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

c)

Det skal navnligt i sit program og i sine aktiviteter overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på, nemlig principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet.

| d) | Det skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller have udtrykt hensigt herom. |
| --- | --- |

d)

Det skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller have udtrykt hensigt herom.

Ved anvendelsen af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2004/2003 kan et medlem af Europa-Parlamentet kun være medlem af ét politisk parti på europæisk plan (artikel 10, stk. 1, sidste afsnit, i forordning (EF) nr. 2004/2003).

På baggrund af ovenstående oplyses de politiske partier om, at Europa-Parlamentet anvender bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, litra b), således, at et medlem af Europa-Parlamentet kun kan være medlem af det politiske parti på europæisk plan, som den pågældendes nationale politiske parti er medlem af.

4.2.   Udelukkelseskriterier

Ansøgerne skal desuden attestere, at de ikke befinder sig i nogen af de situationer, der er nævnt i artikel 106, stk. 1, og artikel 107 i finansforordningen.

4.3.   Udvælgelseskriterier

Ansøgerne skal kunne dokumentere, at de har det fornødne juridiske og økonomiske grundlag for at kunne gennemføre det arbejdsprogram, der søges om tilskud til, samt at de har den tekniske kapacitet og de administrative færdigheder, der skal til for at sikret en vellykket afslutning af dette arbejdsprogram.

4.4.   Tildelingskriterier

I overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 2004/2003 fordeles de disponible bevillinger for regnskabsåret 2015 mellem de politiske partier, som har modtaget en positiv afgørelse på deres ansøgning ud fra kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, på følgende måde:

| a) | 15 % fordeles med lige store dele |
| --- | --- |

a)

15 % fordeles med lige store dele

| b) | 85 % fordeles mellem de partier, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer. |
| --- | --- |

b)

85 % fordeles mellem de partier, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer.

4.5.   Dokumentation

Ansøgerne skal med henblik på vurderingen af de ovennævnte kriterier indgive følgende dokumenter:

| a) | Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb |
| --- | --- |

a)

Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb

| b) | Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love) |
| --- | --- |

b)

Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love)

| c) | Det politiske partis vedtægter (5) |
| --- | --- |

c)

Det politiske partis vedtægter (5)

| d) | Officielt registreringscertifikat (6) |
| --- | --- |

d)

Officielt registreringscertifikat (6)

| e) | Dokumentation (af nyere dato) for det politiske partis eksistens |
| --- | --- |

e)

Dokumentation (af nyere dato) for det politiske partis eksistens

| f) | Liste over medlemmerne af partiets bestyrelse (med angivelse af for- og efternavn samt titel eller funktion i det ansøgende parti) (7) |
| --- | --- |

f)

Liste over medlemmerne af partiets bestyrelse (med angivelse af for- og efternavn samt titel eller funktion i det ansøgende parti) (7)

| g) | Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

g)

Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 2004/2003

| h) | Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 2004/2003 (8)
   (9) |
| --- | --- |

h)

Dokumenter, som attesterer, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 2004/2003 (8)
   (9)

| i) | Det politiske partis politiske program (10) |
| --- | --- |

i)

Det politiske partis politiske program (10)

| j) | Samlet finansiel oversigt for 2013 attesteret af det eksterne revisionsorgan (11), (12) |
| --- | --- |

j)

Samlet finansiel oversigt for 2013 attesteret af det eksterne revisionsorgan (11), (12)

| k) | Beskrivelse af det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

k)

Beskrivelse af det årlige arbejdsprogram

| l) | Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar-31. december 2015) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

l)

Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar-31. december 2015) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet.

5.   Finansiering over eu-budgettet

Bevillingerne til artikel 402 (»Bidrag til europæiske politiske partier«) på EU-budgettet for regnskabsåret 2015 anslås til i alt 28 350 084 EUR. De er endnu ikke godkendt af budgetmyndigheden.

Tilskuddet fra Europa-Parlamentet kan højst udgøre 85 % af de tilskudsberettigede driftsudgifter for et politisk parti på europæisk plan. Bevisbyrden påhviler det pågældende politiske parti.

Finansieringen sker i form af driftstilskud som fastsat i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne. De nærmere regler for udbetalingen af tilskuddet og forpligtelserne i forbindelse med anvendelsen heraf fastlægges i en afgørelse om tildeling af tilskud. En model herfor findes i bilag 2a til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004.

6.   Procedure og frist for indgivelse af forslag

6.1.   Frist og nærmere regler for indgivelse af ansøgninger

Fristen for indgivelse af ansøgninger er den 30. september 2014. Ansøgninger indgivet efter denne frist tages ikke i betragtning.

Ansøgningerne skal

| a) | indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004) |
| --- | --- |

a)

indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004)

| b) | uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant |
| --- | --- |

b)

uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant

| c) | indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

  »CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL«



  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON

  Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.
  Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:





  EUROPEAN PARLIAMENT |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |

c)

indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

»CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL PARTIES AT EUROPEAN LEVEL«

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY UNAUTHORISED PERSON

Hvis der benyttes selvklæbende kuverter, skal de forsegles med tape, og afsenderen skal sætte sin underskrift på tværs hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.

Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:

EUROPEAN PARLIAMENT

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

Den inderste kuvert skal være adresseret til:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Attn. Mr. Roger Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |

President of the European Parliament

Attn. Mr. Roger Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

| d) | afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende. |
| --- | --- |

d)

afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende.

6.2.   Vejledende procedure og tidsplan

Følgende procedure og tidsplan finder anvendelse på tildelingen af tilskud til politiske partier på europæisk plan:

| a) | Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2014) |
| --- | --- |

a)

Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2014)

| b) | Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene; kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- |

b)

Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene; kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag

| c) | Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2015, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004) |
| --- | --- |

c)

Vedtagelse af den endelige tildelingsafgørelse ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2015, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004)

| d) | Meddelelse om tildelingsafgørelser |
| --- | --- |

d)

Meddelelse om tildelingsafgørelser

| e) | Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter afgørelsen om tildeling af tilskud). |
| --- | --- |

e)

Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter afgørelsen om tildeling af tilskud).

6.3.   Yderligere oplysninger

Nedenstående tekster kan findes på Europa-Parlamentets websted på adressen:

http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | Forordning (EF)nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

a)

Forordning (EF)nr. 2004/2003

| b) | Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 |
| --- | --- |

b)

Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004

| c) | Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004). |
| --- | --- |

c)

Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004).

Spørgsmål angående denne indkaldelse af forslag med henblik på ydelse af tilskud skal sendes pr. e-mail med angivelse af offentliggørelsesreferencen til følgende adresse: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Behandling af personoplysninger

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (13) behandles personoplysninger i ansøgninger om tilskud og bilag hertil i overensstemmelse med principperne om loyal, lovlig behandling, som står i forhold til det udtrykkeligt angivne, legitime formål. I forbindelse med behandlingen af ansøgningerne og af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser kan personlige oplysninger blive behandlet af Europa-Parlamentets kompetente tjenestegrene og organer og overdrages til interne revisionstjenester, til Den Europæiske Revisionsret, til Instansen for økonomiske uregelmæssigheder eller til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Navne på medlemmer af og repræsentanter for det politiske parti på europæisk plan, som oplyses i ansøgningen om tilskud, kan af hensyn til opfyldelse af kriteriet for repræsentativitet i artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 2004/2003 offentliggøres af Europa-Parlamentet og gøres offentligt tilgængelige i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets dokumenter (14). De politiske partier opfordres til sammen med deres ansøgning at indsende en erklæring underskrevet af de pågældende partimedlemmer eller -repræsentanter om, at de er underrettet om og erklærer sig indforstået med offentliggørelsen af deres navn.

Berørte personer kan indgive klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 297 af 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 155 af 12.6.2004, s. 1.

(3)  EFT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1.

(5)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(6)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(7)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(8)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(9)  Inklusive lister over de valgte medlemmer, som er omtalt i artikel 3, stk. 1, litra b), første afsnit, og artikel 10, stk. 1, litra b).

(10)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(11)  Eller en erklæring på tro og love om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(12)  Medmindre det politiske parti på europæisk plan er blevet dannet i løbet af det indeværende år.

(13)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(14)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/41

---

Indkaldelse af forslag IX-2015/02 — »Tilskud til politiske fonde på europæisk plan«

(2014/C 185/09)

Ifølge artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union bidrager politiske partier på europæisk plan til en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje. Det bestemmes endvidere i artikel 224 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, at Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure skal fastsætte statutten for politiske partier på europæisk plan som omtalt i artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union og navnlig reglerne for deres finansiering.

I forordning (EF) nr. 2004/2003 som revideret i 2007 anerkendes betydningen af de politiske fonde på europæisk plan ud fra en betragtning om, at sådanne organisationer, der er knyttet til de politiske partier på europæisk plan, »gennem deres aktiviteter kan støtte de mål, de politiske partier på europæisk plan forfølger, navnlig ved at bidrage til debatten om europæiske politiske spørgsmål og om den europæiske integrationsproces, f.eks. ved at være katalysator for nye idéer, analyser og politiske løsninger«. Forordningen indeholder navnlig bestemmelser om ydelse af et årligt driftstilskud fra Europa-Parlamentet til politiske fonde, der ansøger herom og opfylder de i forordningen fastlagte betingelser.

Det er på denne baggrund, at Parlamentet nu iværksætter en indkaldelse af forslag til tilskud til politiske fonde på europæisk plan.

1.   Basisretsakt

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 af 4. november 2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (1) (herefter benævnt »forordning (EF) nr. 2004/2003«).

Europa-Parlamentets Præsidiums afgørelse af 29. marts 2004 med gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 2004/2003 (2) (herefter benævnt »Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004«).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (3) (herefter benævnt »finansforordningen«).

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (4) (herefter benævnt »gennemførelsesbestemmelser«).

2.   Formål

I henhold til artikel 2 i Præsidiets afgørelse »offentliggør Europa-Parlamentet hvert år inden udgangen af første halvår forud for det år, for hvilket der ansøges om tilskud, en indkaldelse af forslag med henblik på tildeling af tilskud til finansiering af partier og fonde«.

Denne indkaldelse af forslag vedrører ansøgninger om tilskud for regnskabsåret 2015 og dækker aktivitetsperioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015. Tilskuddet ydes med det formål at støtte modtagerens årlige arbejdsprogram.

3.   Formelle betingelser for behandling af ansøgninger

Ansøgninger tages kun i betragtning, hvis de er indgivet skriftligt under anvendelse af formularen til ansøgning om tilskud i bilag 1 til Præsidiets ovennævnte afgørelse af 29. marts 2004 og er fremsendt til Europa-Parlamentets formand inden fristens udløb.

4.   Kriterier og dokumentation

4.1.   Kriterier for støtteberettigelse

For at kunne opnå tilskud skal en politisk fond på europæisk plan opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2004/2003, dvs.:

| a) | Den skal være tilknyttet et af de politiske partier på europæisk plan, der er anerkendt som sådant i henhold til forordningen, som bekræftet af det pågældende parti. |
| --- | --- |

a)

Den skal være tilknyttet et af de politiske partier på europæisk plan, der er anerkendt som sådant i henhold til forordningen, som bekræftet af det pågældende parti.

| b) | Den skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, og som juridisk person være adskilt fra det politiske parti på europæisk plan, hvortil den er knyttet. |
| --- | --- |

b)

Den skal have status som juridisk person i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, og som juridisk person være adskilt fra det politiske parti på europæisk plan, hvortil den er knyttet.

| c) | Den skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

c)

Den skal, særligt i sit program og i sine aktiviteter, overholde de principper, som Den Europæiske Union bygger på: principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet.

| d) | Den må ikke have fortjeneste som mål. |
| --- | --- |

d)

Den må ikke have fortjeneste som mål.

| e) | Den skal have en bestyrelse med en geografisk afvejet sammensætning. |
| --- | --- |

e)

Den skal have en bestyrelse med en geografisk afvejet sammensætning.

Endelig skal den opfylde betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003: »Inden for rammerne af denne forordning skal alle politiske partier og fonde på europæisk plan definere de særlige regler for deres forbindelser i overensstemmelse med national lovgivning, herunder sikre en passende adskillelse af den daglige drift og af de ledende strukturer i den politiske fond på europæisk plan på den ene side og det politiske parti på europæisk plan, som fonden er tilknyttet, på den anden side.«

4.2.   Udelukkelseskriterier

Ansøgerne skal desuden attestere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 106, stk. 1, og artikel 107 i finansforordningen.

4.3.   Udvælgelseskriterier

Ansøgerne skal kunne dokumentere, at de har det fornødne juridiske og økonomiske grundlag for at kunne gennemføre det arbejdsprogram, der søges om tilskud til, samt at de har den tekniske kapacitet og de administrative færdigheder, der skal til for at sikre en vellykket afslutning af dette arbejdsprogram.

4.4.   Tildelingskriterier

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2004/2003 fordeles de disponible bevillinger for regnskabsåret 2015 mellem de politiske fonde, som har modtaget en positiv afgørelse på deres ansøgning ud fra kriterierne for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, på følgende måde:

| a) | 15 % fordeles med lige store dele |
| --- | --- |

a)

15 % fordeles med lige store dele

| b) | 85 % fordeles mellem de fonde, som er tilknyttet politiske partier på europæisk plan, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer. |
| --- | --- |

b)

85 % fordeles mellem de fonde, som er tilknyttet politiske partier på europæisk plan, der har valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, i forhold til antallet af valgte medlemmer.

4.5.   Dokumentation

Ansøgerne skal med henblik på vurderingen af de ovennævnte kriterier indgive følgende dokumenter:

| a) | Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb |
| --- | --- |

a)

Følgebrev i original med angivelse af det ansøgte tilskudsbeløb

| b) | Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love) |
| --- | --- |

b)

Et behørigt udfyldt og underskrevet eksemplar af ansøgningsformularen i bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 (inklusive den skriftlige erklæring på tro og love)

| c) | Den politiske fonds vedtægter (5) |
| --- | --- |

c)

Den politiske fonds vedtægter (5)

| d) | Officielt registreringscertifikat (6) |
| --- | --- |

d)

Officielt registreringscertifikat (6)

| e) | Nyligt bevis for den politiske fonds eksistens |
| --- | --- |

e)

Nyligt bevis for den politiske fonds eksistens

| f) | Liste over bestyrelsens medlemmer (med angivelse af for- og efternavne, statsborgerskab samt titler eller funktioner i den politiske fond) |
| --- | --- |

f)

Liste over bestyrelsens medlemmer (med angivelse af for- og efternavne, statsborgerskab samt titler eller funktioner i den politiske fond)

| g) | Den politiske fonds politiske program (7) |
| --- | --- |

g)

Den politiske fonds politiske program (7)

| h) | Samlet finansiel oversigt for 2013 attesteret af det eksterne revisionsorgan (8) |
| --- | --- |

h)

Samlet finansiel oversigt for 2013 attesteret af det eksterne revisionsorgan (8)

| i) | Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2015-31. december 2015) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet |
| --- | --- |

i)

Et foreløbigt driftsbudget for den tilskudsberettigede periode (1. januar 2015-31. december 2015) med angivelse af de udgifter, der ønskes tilskud til fra EU-budgettet

| j) | Beskrivelse af det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

j)

Beskrivelse af det årlige arbejdsprogram

| k) | Dokumenter, som attesterer, at den politiske fond opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003. |
| --- | --- |

k)

Dokumenter, som attesterer, at den politiske fond opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2004/2003.

5.   Finansiering over EU-budgettet

Bevillingerne til artikel 4 0 3 (»Bidrag til politiske fonde på europæisk plan«) på Parlamentets budget for regnskabsåret 2015 anslås til i alt 13 668 000 EUR. De er endnu ikke godkendt af budgetmyndigheden.

Tilskuddet fra Europa-Parlamentet kan højst udgøre 85 % af de tilskudsberettigede driftsudgifter for en politisk fond på europæisk plan. Bevisbyrden påhviler den pågældende politiske fond.

Finansieringen sker i form af driftstilskud som fastsat i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne. De nærmere regler for udbetalingen af tilskuddet og forpligtelserne i forbindelse med anvendelsen heraf fastlægges i en afgørelse om tildeling af tilskud. En model herfor findes i bilag 2b til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004.

6.   Procedure og frist for indgivelse af forslag

6.1.   Frist og nærmere regler for indgivelse af ansøgninger

Fristen for indgivelse af ansøgninger er den 30. september 2014. Ansøgninger indgivet efter denne frist tages ikke i betragtning.

Ansøgningerne skal

| a) | indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004) |
| --- | --- |

a)

indgives på ansøgningsformularen (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004)

| b) | uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant |
| --- | --- |

b)

uden undtagelse være underskrevet af ansøgeren eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant

| c) | indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

  »CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL



  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«

  Hvis der anvendes selvklæbende kuverter, skal de lukkes med tape med afsenderens underskrift hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.
  Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:





  EUROPEAN PARLIAMENT |
| --- | --- |
| Mail Service |
| KAD 00D008 |
| 2929 Luxembourg |

c)

indgives i dobbelt kuvert. Begge kuverter skal være lukkede. Den inderste kuvert skal ud over navnet på den tjenestegren, som er nævnt i indkaldelsen af forslag, være forsynet med følgende påtegning:

»CALL FOR PROPOSALS — 2015 GRANTS TO POLITICAL FOUNDATIONS AT EUROPEAN LEVEL

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON«

Hvis der anvendes selvklæbende kuverter, skal de lukkes med tape med afsenderens underskrift hen over tapen. Som afsenders underskrift betragtes ikke kun hans håndskrevne påtegning, men også hans organisations stempel.

Den yderste kuvert skal være forsynet med afsenderens adresse og være adresseret til:

EUROPEAN PARLIAMENT

Mail Service

KAD 00D008

2929 Luxembourg

Den inderste kuvert skal være adresseret til:

| President of the European Parliament |
| --- |
| Att: Mr. Roger Vanhaeren, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| 2929 Luxembourg |

President of the European Parliament

Att: Mr. Roger Vanhaeren, Director-General of Finance

SCH 05B031

2929 Luxembourg

| d) | afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende. |
| --- | --- |

d)

afsendes senest på den dato, der er fastsat som frist i indkaldelsen af forslag, enten som anbefalet post, i hvilket tilfælde poststemplets dato er afgørende, eller via kurertjeneste, i hvilket tilfælde datoen på kvitteringen er afgørende.

6.2.   Vejledende procedure og tidsplan

Følgende procedure og tidsplan finder anvendelse på tildelingen af tilskud til politiske fonde på europæisk plan:

| a) | Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2014) |
| --- | --- |

a)

Indgivelse af ansøgning til Europa-Parlamentet (senest den 30. september 2014)

| b) | Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene; kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag |
| --- | --- |

b)

Behandling og udvælgelse ved Europa-Parlamentets tjenestegrene; kun ansøgninger, der opfylder de formelle betingelser, vil blive behandlet på grundlag af de kriterier for støtteberettigelse, udelukkelse og udvælgelse, der er angivet i indkaldelsen af forslag

| c) | Vedtagelse af den endelige afgørelse om tildeling af tilskud ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2015, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004) og underretning af ansøgerne |
| --- | --- |

c)

Vedtagelse af den endelige afgørelse om tildeling af tilskud ved Europa-Parlamentets Præsidium (principielt senest den 1. januar 2015, jf. artikel 4 i Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004) og underretning af ansøgerne

| d) | Meddelelse om tildelingsafgørelser |
| --- | --- |

d)

Meddelelse om tildelingsafgørelser

| e) | Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter afgørelsen om tildeling af tilskud). |
| --- | --- |

e)

Udbetaling af et forskud på 80 % (senest 15 dage efter afgørelsen om tildeling af tilskud).

6.3.   Yderligere oplysninger

Nedenstående tekster kan findes på Europa-Parlamentets websted på adressen:

http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm

| a) | Forordning (EF) nr. 2004/2003 |
| --- | --- |

a)

Forordning (EF) nr. 2004/2003

| b) | Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004 |
| --- | --- |

b)

Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004

| c) | Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004). |
| --- | --- |

c)

Formular til ansøgning om tilskud (bilag 1 til Præsidiets afgørelse af 29. marts 2004).

Spørgsmål angående denne indkaldelse af forslag med henblik på ydelse af tilskud skal sendes pr. e-mail med angivelse af offentliggørelsesreferencen til følgende adresse: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

6.4.   Behandling af personoplysninger

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (9) behandles personoplysninger i ansøgninger om tilskud og bilag hertil i overensstemmelse med principperne om loyal, lovlig behandling, som står i forhold til det udtrykkeligt angivne, legitime formål. I forbindelse med behandlingen af ansøgningerne og af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabernes finansielle interesser kan personlige oplysninger blive behandlet af Europa-Parlamentets kompetente tjenestegrene og organer og overdrages til interne revisionstjenester, til Den Europæiske Revisionsret, til Instansen for økonomiske uregelmæssigheder eller til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Berørte personer kan indgive klage til Den Europæiske tilsynsførende for Databeskyttelse (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 297 af 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 155 af 12.6.2004, s. 1.

(3)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1.

(5)  Eller en erklæring om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(6)  Eller en erklæring om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(7)  Eller en erklæring om, at der ikke har været nogen ændringer til de allerede indsendte dokumenter.

(8)  Medmindre den politiske fond er blevet stiftet i løbet af det indeværende år.

(9)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/45

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7209 — Faurecia/Magneti Marelli/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2014/C 185/10)

| 1. | Den 10. juni 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Faurecia S.A. (»Faurecia«, Frankrig), der i sidste ende kontrolleres af Peugeot SA, moderselskabet for PSA Peugeot Citroen group (»PSA«, Frankrig) og Magneti Marelli S.p.A. (»Magneti Marelli«, Italien), der kontrolleres af FIAT S.p.A, moderselskabet for Fiat group (»FIAT«, Italien), gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture-selskab erhverver fælles kontrol over et joint venture i Frankrig, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

1.

Den 10. juni 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Faurecia S.A. (»Faurecia«, Frankrig), der i sidste ende kontrolleres af Peugeot SA, moderselskabet for PSA Peugeot Citroen group (»PSA«, Frankrig) og Magneti Marelli S.p.A. (»Magneti Marelli«, Italien), der kontrolleres af FIAT S.p.A, moderselskabet for Fiat group (»FIAT«, Italien), gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture-selskab erhverver fælles kontrol over et joint venture i Frankrig, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b)

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Faurecia: fremstilling og levering af udstyr til motorkøretøjer, herunder sæder, interiør, eksteriør og teknologier til emissionskontrol
  —   PSA: udbyder varer og tjenesteydelser inden for automobilsektoren
  —   Magneti Marelli: fremstilling og levering af højteknologiske komponenter og systemer til automobilsektoren, herunder belysning til motorkøretøjer, drivaggregater, elektroniske systemer, affjedringssystemer og støddæmpere, udstødningssystemer, plastikkomponenter og -moduler, reservedele og tjenesteydelser til eftermarkedet og
  —   FIAT: udbyder varer og tjenesteydelser inden for automobilsektoren. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Faurecia: fremstilling og levering af udstyr til motorkøretøjer, herunder sæder, interiør, eksteriør og teknologier til emissionskontrol

—   PSA: udbyder varer og tjenesteydelser inden for automobilsektoren

—   Magneti Marelli: fremstilling og levering af højteknologiske komponenter og systemer til automobilsektoren, herunder belysning til motorkøretøjer, drivaggregater, elektroniske systemer, affjedringssystemer og støddæmpere, udstødningssystemer, plastikkomponenter og -moduler, reservedele og tjenesteydelser til eftermarkedet og

—   FIAT: udbyder varer og tjenesteydelser inden for automobilsektoren.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7209 — Faurecia/Magneti Marelli/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7209 — Faurecia/Magneti Marelli/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 17.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/46

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7294 — Carlyle/Haier Group/Haier Biomedical and Laboratory Product)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2014/C 185/11)

| 1. | Den 6. juni 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Carlyle Group L.P. (»Carlyle«, USA) og Haier Group Corporation (»Haier Group«, Kina) har til hensigt at erhverve fælles kontrol over virksomheden Haier Biomedical and Laboratory Products Co., Ltd. (»HBML«, Kina), som i øjeblikket alene kontrolleres af Haier Group, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 6. juni 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Carlyle Group L.P. (»Carlyle«, USA) og Haier Group Corporation (»Haier Group«, Kina) har til hensigt at erhverve fælles kontrol over virksomheden Haier Biomedical and Laboratory Products Co., Ltd. (»HBML«, Kina), som i øjeblikket alene kontrolleres af Haier Group, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De pågældende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Carlyle: verdensomspændende alternativ formueforvalter
  —   Haier Group: multinational fabrikant og leverandør af forbrugerelektronik og husholdningsapparater
  —   HBML: leverandør af almindeligt laboratorieudstyr, navnlig frysere, køleskabe og dybfrysere til medicinsk brug samt biomedicinske beskyttelseshætter. |
| --- | --- |

2.

De pågældende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Carlyle: verdensomspændende alternativ formueforvalter

—   Haier Group: multinational fabrikant og leverandør af forbrugerelektronik og husholdningsapparater

—   HBML: leverandør af almindeligt laboratorieudstyr, navnlig frysere, køleskabe og dybfrysere til medicinsk brug samt biomedicinske beskyttelseshætter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7294 — Carlyle/Haier Group/Haier Biomedical and Laboratory Product sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7294 — Carlyle/Haier Group/Haier Biomedical and Laboratory Product sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---