# Europos Sąjungos C 170/2014

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 170 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. birželio 5d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 170

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. birželio 5d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d. |
| 2014/C 170/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl ES Viduržemio jūros regiono makroregioninės sanglaudos plėtojimo strategijos parengimo (Nuomonė savo iniciatyva) | 1 |
| 2014/C 170/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl statistikos priemonių savanoriškai veiklai įvertinti (nuomonė savo iniciatyva) | 11 |
| 2014/C 170/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Socialinio poveikio vertinimo (nuomonė savo iniciatyva) | 18 |
| 2014/C 170/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių (nuomonė savo iniciatyva) | 23 |
| 2014/C 170/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos inžinerinės pramonės (mechanikos, elektrotechnikos, elektronikos ir metalo apdirbimo) iššūkių besikeičiančioje pasaulinėje ekonomikoje (nuomonė savo iniciatyva) | 32 |
| 2014/C 170/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos laivų priežiūros, remonto ir perstatymo sektoriaus. Tvirta, konkurencinga pasaulyje ir ES tvaraus augimo politikai palanki pramonė (nuomonė savo iniciatyva) | 38 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d.

2014/C 170/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl ES Viduržemio jūros regiono makroregioninės sanglaudos plėtojimo strategijos parengimo (Nuomonė savo iniciatyva)

1

2014/C 170/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl statistikos priemonių savanoriškai veiklai įvertinti (nuomonė savo iniciatyva)

11

2014/C 170/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Socialinio poveikio vertinimo (nuomonė savo iniciatyva)

18

2014/C 170/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių (nuomonė savo iniciatyva)

23

2014/C 170/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos inžinerinės pramonės (mechanikos, elektrotechnikos, elektronikos ir metalo apdirbimo) iššūkių besikeičiančioje pasaulinėje ekonomikoje (nuomonė savo iniciatyva)

32

2014/C 170/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos laivų priežiūros, remonto ir perstatymo sektoriaus. Tvirta, konkurencinga pasaulyje ir ES tvaraus augimo politikai palanki pramonė (nuomonė savo iniciatyva)

38

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d. |
| 2014/C 170/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2013) 522 final — 2013/0248 (COD)) | 45 |
| 2014/C 170/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų (COM(2013) 615 final — 2013/0306 (COD)) | 50 |
| 2014/C 170/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Šešėlinė bankininkystė. Naujų finansų sektoriaus rizikos šaltinių valdymasCOM(2013) 614 final | 55 |
| 2014/C 170/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl investicijų į inovacijas teisės aktų rinkinio (COM(2013) 494 final,

  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),


  COM(2013) 495 final — 2013/0240 (NLE),


  COM(2013) 496 final — 2013/0241 (NLE),


  COM(2013) 497 final — 2013/0242 (COD),


  COM(2013) 498 final — 2013/0243 (COD),


  COM(2013) 500 final — 2013/0233 (COD),


  COM(2013) 501 final — 2013/0234 (NLE),


  COM(2013) 503 final — 2013/0237 (NLE),


  COM(2013) 505 final — 2013/0244 (NLE),


  COM(2013) 506 final — 2013/0245 (NLE)) | 61 |
| 2014/C 170/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos horizontaliosios kolektyvinio teisių gynimo sistemos kūrimasCOM (2013) 401 final | 68 |
| 2014/C 170/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių, kuria keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 bei Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD) | 73 |
| 2014/C 170/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2013/36/ES ir 2009/110/EB ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD) | 78 |
| 2014/C 170/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo COM(2013) 534 final | 85 |
| 2014/C 170/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos plieno pramonės veiksmų plano COM(2013) 407 final | 91 |
| 2014/C 170/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos vystymosi metų (2015) | 98 |
| 2014/C 170/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvūnų sveikatos
  (COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)), pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas)
  (COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD))
  ir pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių
  (COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD)) | 104 |
| 2014/C 170/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2013) 0521 final — 2013/0247 (COD)) | 110 |
| 2014/C 170/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo
  (COM(2013) 516 final — 2013/0239 (COD)) | 113 |
| 2014/C 170/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų, ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Spartesnis Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimasCOM(2013) 409 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) ir COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD) | 116 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d.

2014/C 170/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2013) 522 final — 2013/0248 (COD))

(COM(2013) 522 final — 2013/0248 (COD))

45

2014/C 170/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų (COM(2013) 615 final — 2013/0306 (COD))

(COM(2013) 615 final — 2013/0306 (COD))

50

2014/C 170/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Šešėlinė bankininkystė. Naujų finansų sektoriaus rizikos šaltinių valdymasCOM(2013) 614 final

COM(2013) 614 final

55

2014/C 170/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl investicijų į inovacijas teisės aktų rinkinio (COM(2013) 494 final,

  COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),


  COM(2013) 495 final — 2013/0240 (NLE),


  COM(2013) 496 final — 2013/0241 (NLE),


  COM(2013) 497 final — 2013/0242 (COD),


  COM(2013) 498 final — 2013/0243 (COD),


  COM(2013) 500 final — 2013/0233 (COD),


  COM(2013) 501 final — 2013/0234 (NLE),


  COM(2013) 503 final — 2013/0237 (NLE),


  COM(2013) 505 final — 2013/0244 (NLE),


  COM(2013) 506 final — 2013/0245 (NLE))

(COM(2013) 494

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),

COM(2013) 495

— 2013/0240 (NLE),

COM(2013) 496

— 2013/0241 (NLE),

COM(2013) 497

— 2013/0242 (COD),

COM(2013) 498

— 2013/0243 (COD),

COM(2013) 500

— 2013/0233 (COD),

COM(2013) 501

— 2013/0234 (NLE),

COM(2013) 503

— 2013/0237 (NLE),

COM(2013) 505

— 2013/0244 (NLE),

COM(2013) 506

— 2013/0245 (NLE))

61

2014/C 170/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos horizontaliosios kolektyvinio teisių gynimo sistemos kūrimasCOM (2013) 401 final

COM (2013) 401 final

68

2014/C 170/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių, kuria keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 bei Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

73

2014/C 170/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2013/36/ES ir 2009/110/EB ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

78

2014/C 170/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo COM(2013) 534 final

COM(2013) 534 final

85

2014/C 170/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos plieno pramonės veiksmų plano COM(2013) 407 final

COM(2013) 407 final

91

2014/C 170/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos vystymosi metų (2015)

98

2014/C 170/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvūnų sveikatos
  (COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)), pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas)
  (COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD))
  ir pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių
  (COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD))

(COM (2013) 260

– 2013/0136 (COD))

(COM(2013) 262

– 2013/0137 (COD))

(COM(2013) 267

– 2013/0141 (COD))

104

2014/C 170/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2013) 0521 final — 2013/0247 (COD))

(COM(2013) 0521

— 2013/0247 (COD))

110

2014/C 170/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo
  (COM(2013) 516 final — 2013/0239 (COD))

(COM(2013) 516

— 2013/0239 (COD))

113

2014/C 170/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų, ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Spartesnis Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimasCOM(2013) 409 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) ir COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)

COM(2013) 409 final

final

inal

116

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d.

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl ES Viduržemio jūros regiono makroregioninės sanglaudos plėtojimo strategijos parengimo (Nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/01

Pranešėjas Stefano MALLIA

Bendrapranešėjis Stefano PALMIERI

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. vasario 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

ES makroregioninės sanglaudos plėtojimo Viduržemio jūros regione strategijos parengimo.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2013 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 1 susilaikius.

Žodynėlis

Žodynėlis

| Santrumpa | |
| --- | --- |
| VJMR | Viduržemio jūros makroregionas |
| VJMRS | Viduržemio jūros makroregioninė strategija |
| VJPR | Viduržemio jūros pakrantės regionas |
| EVJMRF | Europos ir Viduržemio jūros makroregioninis forumas |

Santrumpa

VJMR

Viduržemio jūros makroregionas

VJMRS

Viduržemio jūros makroregioninė strategija

VJPR

Viduržemio jūros pakrantės regionas

EVJMRF

Europos ir Viduržemio jūros makroregioninis forumas

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, jog Viduržemio jūros regionui būtina makroregioninė strategija (ES VJMRS), norint šiems regionams padėti spręsti klausimus, kurių regionai ar šalys negali patys vieni savo įprastinėmis priemonėmis tinkamai išspręsti. Tokia strategija padėtų šiems regionams panaikinti Viduržemio jūros regione vyraujančias netikrumo priežastis didindama teigiamų rezultatų, pasiektų įgyvendinant kitas iniciatyvas ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, pridėtinę vertę. VJMRS sėkmė turės teigiamą poveikį visai ES. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, jog Viduržemio jūros regionui būtina makroregioninė strategija (ES VJMRS), norint šiems regionams padėti spręsti klausimus, kurių regionai ar šalys negali patys vieni savo įprastinėmis priemonėmis tinkamai išspręsti. Tokia strategija padėtų šiems regionams panaikinti Viduržemio jūros regione vyraujančias netikrumo priežastis didindama teigiamų rezultatų, pasiektų įgyvendinant kitas iniciatyvas ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, pridėtinę vertę. VJMRS sėkmė turės teigiamą poveikį visai ES.

| 1.2 | ES Viduržemio jūros pakrantės regionai (ES VJPR) idealiai tinka bendradarbiavimo platformai sukurti, kuri būtų svarbi strateginiu požiūriu stiprinant ekonominius, socialinius ir politinius ryšius, įskaitant su Viduržemio jūros regiono trečiosiomis šalimis, konkrečiose srityse (imigracija, jūrų transportas, jūrų saugumas, aplinkos apsauga ir kt.). VJPR turi potencialo katalizuoti ekonomikos augimo procesą ir pertvarką išskirtiniais novatoriškais būdais. |
| --- | --- |

1.2

ES Viduržemio jūros pakrantės regionai (ES VJPR) idealiai tinka bendradarbiavimo platformai sukurti, kuri būtų svarbi strateginiu požiūriu stiprinant ekonominius, socialinius ir politinius ryšius, įskaitant su Viduržemio jūros regiono trečiosiomis šalimis, konkrečiose srityse (imigracija, jūrų transportas, jūrų saugumas, aplinkos apsauga ir kt.). VJPR turi potencialo katalizuoti ekonomikos augimo procesą ir pertvarką išskirtiniais novatoriškais būdais.

| 1.3 | Atsižvelgdamas į teritorijos dydį, EESRK siūlo ES VJMRS padalyti į tris makroparegionius, nustatytus geografiniu pagrindu, (pagal regionų artumą), kuri būtų įgyvendinama pagal veiksmų planus, sudarytus bendriems klausimams spręsti funkcijų pagrindu. |
| --- | --- |

1.3

Atsižvelgdamas į teritorijos dydį, EESRK siūlo ES VJMRS padalyti į tris makroparegionius, nustatytus geografiniu pagrindu, (pagal regionų artumą), kuri būtų įgyvendinama pagal veiksmų planus, sudarytus bendriems klausimams spręsti funkcijų pagrindu.

| 1.4 | EESRK pasisako už ES VJMRS, pagrįstą trijų „taip“ taisykle (daugiau papildomojo finansavimo, daugiau institucinio koordinavimo ir daugiau naujų projektų), kuri sustiprintų skirtingų ES politikos sričių sinergiją ir derintų didelio skaičiaus įvairių ES makroregione esančių suinteresuotųjų subjektų veiklą. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pasisako už ES VJMRS, pagrįstą trijų „taip“ taisykle (daugiau papildomojo finansavimo, daugiau institucinio koordinavimo ir daugiau naujų projektų), kuri sustiprintų skirtingų ES politikos sričių sinergiją ir derintų didelio skaičiaus įvairių ES makroregione esančių suinteresuotųjų subjektų veiklą.

| 1.5 | EESRK pritaria ES VJMRS sukūrimui; ji turėtų įtraukti visus strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač tokius prioritetus kaip pažangus augimas (skatinantis inovacijomis ir naujomis technologijomis grindžiamą žinių ekonomiką), tvarus ekonomikos augimas (skatinantis tvarią, ekologiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką), integracinis augimas (skatinantis ekonomiką, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui – pagrindinėms socialinės ir teritorinės sanglaudos prielaidoms). |
| --- | --- |

1.5

EESRK pritaria ES VJMRS sukūrimui; ji turėtų įtraukti visus strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač tokius prioritetus kaip pažangus augimas (skatinantis inovacijomis ir naujomis technologijomis grindžiamą žinių ekonomiką), tvarus ekonomikos augimas (skatinantis tvarią, ekologiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką), integracinis augimas (skatinantis ekonomiką, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui – pagrindinėms socialinės ir teritorinės sanglaudos prielaidoms).

pažangus augimas

tvarus ekonomikos augimas

integracinis augimas

| 1.6 | EESRK išskiria 5 permainas skatinančius veiksnius, kurie gali padėti sėkmingai įgyvendinti Europos sanglaudos politiką 2014–2020 m. Viduržemio jūros regione:






  — | policentrinio, subalansuoto ir integruoto vystymosi skatinimas, |
| --- | --- | --- |

1.6

EESRK išskiria 5 permainas skatinančius veiksnius, kurie gali padėti sėkmingai įgyvendinti Europos sanglaudos politiką 2014–2020 m. Viduržemio jūros regione:

permainas skatinančius veiksnius

—

policentrinio, subalansuoto ir integruoto vystymosi skatinimas,

| — | teritorinio bendradarbiavimo ES VJPR rėmimas, |
| --- | --- |

—

teritorinio bendradarbiavimo ES VJPR rėmimas,

| — | VJPR konkurencingumo, pagrįsto stipria vietos ekonomika, pasaulio mastu užtikrinimas, |
| --- | --- |

—

VJPR konkurencingumo, pagrįsto stipria vietos ekonomika, pasaulio mastu užtikrinimas,

| — | susisiekimo galimybių teritorijoje gyvenantiems asmenims, bendruomenėms ir įsisteigusioms įmonėms gerinimas, |
| --- | --- |

—

susisiekimo galimybių teritorijoje gyvenantiems asmenims, bendruomenėms ir įsisteigusioms įmonėms gerinimas,

| — | ekologinių, kraštovaizdžio ir kultūros vertybių valdymas ir susiejimas. |
| --- | --- |

—

ekologinių, kraštovaizdžio ir kultūros vertybių valdymas ir susiejimas.

| 1.7 | EESRK atkreipia dėmesį į mėlynojo augimo strategijos rėmimo svarbą, kadangi tai potencialus Viduržemio jūros regiono konkurencingumo didinimo, labiau į ekologiją orientuotos politikos ir perėjimo prie mažaanglės ekonomikos visuose sektoriuose veiksnys. Komitetas taip pat pritaria, kad ES VJMRS, turi būti atsižvelgta į Europos strategiją dėl negalios
   (1)
  ir į Moterų ir vyrų lygybės strategiją
   (2). Šios trys strategijos įgyvendinimo procese turėtų viena kitą sustiprinti. |
| --- | --- |

1.7

EESRK atkreipia dėmesį į mėlynojo augimo strategijos rėmimo svarbą, kadangi tai potencialus Viduržemio jūros regiono konkurencingumo didinimo, labiau į ekologiją orientuotos politikos ir perėjimo prie mažaanglės ekonomikos visuose sektoriuose veiksnys. Komitetas taip pat pritaria, kad ES VJMRS, turi būti atsižvelgta į Europos strategiją dėl negalios
   (1)
  ir į Moterų ir vyrų lygybės strategiją
   (2). Šios trys strategijos įgyvendinimo procese turėtų viena kitą sustiprinti.

mėlynojo augimo

Europos strategiją dėl negalios

1

ir į Moterų ir vyrų lygybės strategiją

2

| 1.8 | EESRK palankiai vertiną Europos Komisijos pasiūlymą dėl Viduržemio jūros regiono Integruotos jūrų politikos kontekste. Tačiau norėtų pasiūlyti platesnio užmojo makroregioninę strategiją, kuri apimtų teritorinius ir jūrų aspektus ir kurioje būtų atsižvelgta į Baltijos jūros ir Dunojaus regionų patirtį ir į Europos Parlamento ataskaitą dėl Europos makroregioninių strategijų raidos Viduržemio jūros regione bei į Europos Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

1.8

EESRK palankiai vertiną Europos Komisijos pasiūlymą dėl Viduržemio jūros regiono Integruotos jūrų politikos kontekste. Tačiau norėtų pasiūlyti platesnio užmojo makroregioninę strategiją, kuri apimtų teritorinius ir jūrų aspektus ir kurioje būtų atsižvelgta į Baltijos jūros ir Dunojaus regionų patirtį ir į Europos Parlamento ataskaitą dėl Europos makroregioninių strategijų raidos Viduržemio jūros regione bei į Europos Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės.

| 1.9 | EESRK pažymi, kad ES VJMRS valdymo struktūra turėtų būti grindžiama daugiapakopio valdymo principu, t.y.valdyme turėtų dalyvauti regioninės, nacionalinės ir viršnacionalinės institucijos, o ši veikla neturėtų būti laikoma papildoma šių institucijų veikla. |
| --- | --- |

1.9

EESRK pažymi, kad ES VJMRS valdymo struktūra turėtų būti grindžiama daugiapakopio valdymo principu, t.y.valdyme turėtų dalyvauti regioninės, nacionalinės ir viršnacionalinės institucijos, o ši veikla neturėtų būti laikoma papildoma šių institucijų veikla.

| 1.10 | EESRK mano, kad ES VJMRS turi būti įgyvendinama laikantis integruoto požiūrio, suformuoto pirmiausia rengiant apskritojo stalo diskusijas, o vėliau įsteigiant Europos ir Viduržemio jūros regiono forumą (EVJMRF), kad būtų skatinamas aktyvus institucijų ir suinteresuotųjų pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas šiame procese ir kad dabartinė politika būtų suderinta su funkciniais tikslais, siekiant suformuoti bendrą visiems priimtiną politiką. Siūlomas EVJMR forumas pasinaudos patirtimi, sukaupta rengiant, stebint ir vertinant Viduržemio jūros regiono teritorinius ir jūrų klausimus. EVJMRF taps makroregionine priemone, kuri nustatys bendras strategines veiksmų gaires ir aktyviai dalyvaus nustatant prioritetinius teritorinės sanglaudos Viduržemio jūros regione projektus. |
| --- | --- |

1.10

EESRK mano, kad ES VJMRS turi būti įgyvendinama laikantis integruoto požiūrio, suformuoto pirmiausia rengiant apskritojo stalo diskusijas, o vėliau įsteigiant Europos ir Viduržemio jūros regiono forumą (EVJMRF), kad būtų skatinamas aktyvus institucijų ir suinteresuotųjų pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas šiame procese ir kad dabartinė politika būtų suderinta su funkciniais tikslais, siekiant suformuoti bendrą visiems priimtiną politiką. Siūlomas EVJMR forumas pasinaudos patirtimi, sukaupta rengiant, stebint ir vertinant Viduržemio jūros regiono teritorinius ir jūrų klausimus. EVJMRF taps makroregionine priemone, kuri nustatys bendras strategines veiksmų gaires ir aktyviai dalyvaus nustatant prioritetinius teritorinės sanglaudos Viduržemio jūros regione projektus.

| 1.11 | Atsižvelgdamas į ESSRK ir Regionų komiteto paramą Viduržemio jūros regiono sanglaudos plėtojimo strategijai, EESRK mano, jog strateginiu požiūriu būtų teisinga, jei šios dvi institucijos teiktų prieglobą ir imtųsi Viduržemio jūros regiono forumo lyderių vaidmens. Šiuo tikslu būtų įsteigta lyderių grupė sudaryta iš EP, Komisijos, EESRK ir RK atstovų. Ši lyderių grupė teiktų sisteminę paramą rengiat strategiją, o vėliau koordinuojant jos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.11

Atsižvelgdamas į ESSRK ir Regionų komiteto paramą Viduržemio jūros regiono sanglaudos plėtojimo strategijai, EESRK mano, jog strateginiu požiūriu būtų teisinga, jei šios dvi institucijos teiktų prieglobą ir imtųsi Viduržemio jūros regiono forumo lyderių vaidmens. Šiuo tikslu būtų įsteigta lyderių grupė sudaryta iš EP, Komisijos, EESRK ir RK atstovų. Ši lyderių grupė teiktų sisteminę paramą rengiat strategiją, o vėliau koordinuojant jos įgyvendinimą.

| 1.12 | EESRK pritaria nuomonei, kad strategija neturi būti laikoma tik dokumentu. Pirmiausia tai turi būti procesas. Tai reiškia, kad strategija turi būti įgyvendinta per tam tikrą laiką. EESRK tikisi, kad makroregioninių Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijų geroji patirtis bus taikoma Viduržemio jūros regione ir padės efektyviai ir deramu laiku įgyvendinti naują Viduržemio jūros makroregioninę strategiją, kad atitinkamų regionų gyventojai pajustų konkrečią jos naudą per pagrįstą laiką. |
| --- | --- |

1.12

EESRK pritaria nuomonei, kad strategija neturi būti laikoma tik dokumentu. Pirmiausia tai turi būti procesas. Tai reiškia, kad strategija turi būti įgyvendinta per tam tikrą laiką. EESRK tikisi, kad makroregioninių Baltijos jūros ir Dunojaus regionų strategijų geroji patirtis bus taikoma Viduržemio jūros regione ir padės efektyviai ir deramu laiku įgyvendinti naują Viduržemio jūros makroregioninę strategiją, kad atitinkamų regionų gyventojai pajustų konkrečią jos naudą per pagrįstą laiką.

2.   ES Viduržemio jūros regionui skirta makroregioninė strategija

ES Viduržemio jūros regionui skirta makroregioninė strategija

| 2.1 | Svarbu nustatyti bendrą makroregiono apibrėžtį. Paprastai makroregionas apibrėžiamas kaip „teritorija, apimanti keleto šalių ar regionų teritorijas, turinčias vieną ar kelis bendrus geografinio, kultūrinio, ekonominio ar kito pobūdžio bruožus ar problemas (...)“ (3). |
| --- | --- |

2.1

Svarbu nustatyti bendrą makroregiono apibrėžtį. Paprastai makroregionas apibrėžiamas kaip „teritorija, apimanti keleto šalių ar regionų teritorijas, turinčias vieną ar kelis bendrus geografinio, kultūrinio, ekonominio ar kito pobūdžio bruožus ar problemas (...)“ (3).

3

| 2.1.1 | Komisija nustatė makroregioninės strategijos pagrindą, kuris apima tris elementus:






  1) | integruotą sistemą, susijusią su toje pačioje geografinėje teritorijoje esančiomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Komisija nustatė makroregioninės strategijos pagrindą, kuris apima tris elementus:

1)

integruotą sistemą, susijusią su toje pačioje geografinėje teritorijoje esančiomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis;

| 2) | sprendžia bendrus klausimus; |
| --- | --- |

2)

sprendžia bendrus klausimus;

| 3) | joms naudingas tvirtesnis bendradarbiavimas siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos. |
| --- | --- |

3)

joms naudingas tvirtesnis bendradarbiavimas siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos.

| 2.2 | Dabartiniu metu ES yra priėmusi dvi makroregionines strategijas, vieną Baltijos jūro regiono, patvirtintą 2009 m., ir kitą Dunojaus regiono, patvirtintą 2011 m. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregioninė strategija, kurią 2011 m. pasiūlė Regionų komitetas (RK) (4) yra šiuo metu tvirtinama, o Atlanto strategija, pagrįsta jūros baseino principu, jau patvirtinta. |
| --- | --- |

2.2

Dabartiniu metu ES yra priėmusi dvi makroregionines strategijas, vieną Baltijos jūro regiono, patvirtintą 2009 m., ir kitą Dunojaus regiono, patvirtintą 2011 m. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregioninė strategija, kurią 2011 m. pasiūlė Regionų komitetas (RK) (4) yra šiuo metu tvirtinama, o Atlanto strategija, pagrįsta jūros baseino principu, jau patvirtinta.

4

| 2.2.1 | Dėl ES MRS turėtų būti diskutuojama atsižvelgiant į įvairius ES politinės programos pokyčius: Lisabonos sutartis, teritorinė sanglauda tapo pagrindiniu ES politikos tikslu; patvirtinus strategiją „Europa 2020“, teritorinis valdymas tapo pagrindiniu ES sanglaudos politikos tikslų rėmimo veiksniu kitu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m. daugiametė finansinė programa). |
| --- | --- |

2.2.1

Dėl ES MRS turėtų būti diskutuojama atsižvelgiant į įvairius ES politinės programos pokyčius: Lisabonos sutartis, teritorinė sanglauda tapo pagrindiniu ES politikos tikslu; patvirtinus strategiją „Europa 2020“, teritorinis valdymas tapo pagrindiniu ES sanglaudos politikos tikslų rėmimo veiksniu kitu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m. daugiametė finansinė programa).

| 2.2.2 | 2012 m. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame vertinami Adrijos ir Jonijos jūrų regione su jūra susijusios veiklos poreikiai ir jos potencialas ir nustatoma sistema, pagal kurią „bus siekiama iki 2013 m. parengti nuoseklią jūrų strategiją ir atitinkamą veiksmų planą“; komunikate taip pat sakoma, kad „jei ES valstybės narės nuspręstų paprašyti Komisijos parengti Adrijos ir Jonijos jūrų regionui skirtą ES strategiją, ji galėtų būti pirmoji ES makroregioninės strategijos, apimančios papildomas sritis, sudedamoji dalis“ (5). |
| --- | --- |

2.2.2

2012 m. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame vertinami Adrijos ir Jonijos jūrų regione su jūra susijusios veiklos poreikiai ir jos potencialas ir nustatoma sistema, pagal kurią „bus siekiama iki 2013 m. parengti nuoseklią jūrų strategiją ir atitinkamą veiksmų planą“; komunikate taip pat sakoma, kad „jei ES valstybės narės nuspręstų paprašyti Komisijos parengti Adrijos ir Jonijos jūrų regionui skirtą ES strategiją, ji galėtų būti pirmoji ES makroregioninės strategijos, apimančios papildomas sritis, sudedamoji dalis“ (5).

5

| 2.3 | Atsižvelgdamas į tai, kad ES politikoje vis labiau įsigali makroregioninis požiūris, EESRK mano, jog būtina apibrėžti pačią „makroregiono“ sąvoką. Be to, EESRK remia, kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse (6), šią svarbią politinę strategiją bei Europos Parlamento rezoliuciją dėl makroregioninių perspektyvų Viduržemio jūros baseine (7). |
| --- | --- |

2.3

Atsižvelgdamas į tai, kad ES politikoje vis labiau įsigali makroregioninis požiūris, EESRK mano, jog būtina apibrėžti pačią „makroregiono“ sąvoką. Be to, EESRK remia, kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse (6), šią svarbią politinę strategiją bei Europos Parlamento rezoliuciją dėl makroregioninių perspektyvų Viduržemio jūros baseine (7).

6

7

| 2.3.1 | Išskiriami du pagrindiniai makrostrategijų tikslai: pirmas tikslas – spręsti problemas, kurių regionai arba šalys negali gerai išspręsti veikdami pavieniui (pavyzdžiui, aplinkos apsauga); antras tikslas – atitinkamiems regionams ir šalims naudingas bendradarbiavimas. Ši klasifikacija atspindi tarptautinio klausimo skyrimą nuo bendro klausimo (buvo taikoma diskusijoje dėl ES finansavimo tarptautiškumo ir subsidiarumo). Viduržemio jūros regiono geografiniai, socialiniai–ekonominiai ir administraciniai ypatumai aiškiai rodo, jog MRS svarbiausia yra pirmoji tikslų kategorija. |
| --- | --- |

2.3.1

Išskiriami du pagrindiniai makrostrategijų tikslai: pirmas tikslas – spręsti problemas, kurių regionai arba šalys negali gerai išspręsti veikdami pavieniui (pavyzdžiui, aplinkos apsauga); antras tikslas – atitinkamiems regionams ir šalims naudingas bendradarbiavimas. Ši klasifikacija atspindi tarptautinio klausimo skyrimą nuo bendro klausimo (buvo taikoma diskusijoje dėl ES finansavimo tarptautiškumo ir subsidiarumo). Viduržemio jūros regiono geografiniai, socialiniai–ekonominiai ir administraciniai ypatumai aiškiai rodo, jog MRS svarbiausia yra pirmoji tikslų kategorija.

| 2.4 | Viduržemio jūros baseinas pasižymi panašiais aplinkos, istoriniais ir kultūriniais ypatumais, ir todėl jį būtų galima laikyti vienu makroregionu (8). EESRK nuomone, vieną bendrą makroregioninę strategiją reikia įgyvendinti Viduržemio jūros baseine, t.y. 149 (įskaitant 7 Kroatijos pakrantės regionus) ES Viduržemio jūros pakrantės regionuose (Ispanijos, Prancūzijos, Kroatijos, Italijos, Maltos Slovėnijos, Graikijos ir Kipro kaip apibrėžta NUTS 3) (9). |
| --- | --- |

2.4

Viduržemio jūros baseinas pasižymi panašiais aplinkos, istoriniais ir kultūriniais ypatumais, ir todėl jį būtų galima laikyti vienu makroregionu (8). EESRK nuomone, vieną bendrą makroregioninę strategiją reikia įgyvendinti Viduržemio jūros baseine, t.y. 149 (įskaitant 7 Kroatijos pakrantės regionus) ES Viduržemio jūros pakrantės regionuose (Ispanijos, Prancūzijos, Kroatijos, Italijos, Maltos Slovėnijos, Graikijos ir Kipro kaip apibrėžta NUTS 3) (9).

8

9

| 2.5 | 2009 m. ES VJPR aktyvūs gyventojai sudarė 32,4 milijono, 41 proc. iš jų yra moterys. Apskritai, šiems gyventojams iškilusi didesnė vidutinio nedarbo lygio grėsmė: ES VJPR vidutinis nedarbo lygis 2009 m. buvo apie 12,9 proc. (ES – 8,9 proc.). 2007 m. ES VJPR bendras vidaus produktas (BVP) buvo 1 715 mlrd. PGS (perkamosios galios standartas) arba 13,9 proc. ES BVP. Šiuose regionuose vidutinis BVP, tenkantis vienam gyventojui, buvo 23 000 PGS vienam gyventojui, t.y. žemesnis nei ES (24 000 PGS vienam gyventojui) (10). |
| --- | --- |

2.5

2009 m. ES VJPR aktyvūs gyventojai sudarė 32,4 milijono, 41 proc. iš jų yra moterys. Apskritai, šiems gyventojams iškilusi didesnė vidutinio nedarbo lygio grėsmė: ES VJPR vidutinis nedarbo lygis 2009 m. buvo apie 12,9 proc. (ES – 8,9 proc.). 2007 m. ES VJPR bendras vidaus produktas (BVP) buvo 1 715 mlrd. PGS (perkamosios galios standartas) arba 13,9 proc. ES BVP. Šiuose regionuose vidutinis BVP, tenkantis vienam gyventojui, buvo 23 000 PGS vienam gyventojui, t.y. žemesnis nei ES (24 000 PGS vienam gyventojui) (10).

10

| 2.5.1 | Atsižvelgdamas į teritorijos dydį, EESRK laikosi nuomonės, kad ES Viduržemio jūros makroregionas (ES VJMR) turėtų būti suskaidytas mažiausiai į tris makroparegionius.- Pastarojo meto Europos Parlamento (EP) konsultacijos dėl makroregionų raidos parodė, kad linkstama prie nuomonės, jog reikia išsaugoti tris atskirus makroparegionius: i) vieną vakarinėje Viduržemio jūros dalyje, ii) antrą centrinėje Viduržemio jūros dalyje – Adrijos ir Jonijos jūros makroregionas – ir iii) trečią rytinėje Viduržemio jūros dalyje, su konkrečiais tarpusavyje suderintais veiksmų planais. |
| --- | --- |

2.5.1

Atsižvelgdamas į teritorijos dydį, EESRK laikosi nuomonės, kad ES Viduržemio jūros makroregionas (ES VJMR) turėtų būti suskaidytas mažiausiai į tris makroparegionius.- Pastarojo meto Europos Parlamento (EP) konsultacijos dėl makroregionų raidos parodė, kad linkstama prie nuomonės, jog reikia išsaugoti tris atskirus makroparegionius: i) vieną vakarinėje Viduržemio jūros dalyje, ii) antrą centrinėje Viduržemio jūros dalyje – Adrijos ir Jonijos jūros makroregionas – ir iii) trečią rytinėje Viduržemio jūros dalyje, su konkrečiais tarpusavyje suderintais veiksmų planais.

| 2.5.2 | Kalbant apie makroparegionį centrinėje Viduržemio jūros dalyje ir atsižvelgiant į Europos Parlamento nuomones bei Eurostato nustatytą geografinį suskirstymą, EESRK mano, jog svarbu į Adrijos ir Jonijos makroregioną įtraukti Siciliją ir Maltą. Dar svarbiau, kad šalys ir regionai, esantys prie įsivaizduojamų makroparegionių sienų galėtų dalyvauti keliuose makroparegioniuose, kad būtų įmanoma geriau koordinuoti veiksmus ir išvengti jų dubliavimo bei konfliktų. |
| --- | --- |

2.5.2

Kalbant apie makroparegionį centrinėje Viduržemio jūros dalyje ir atsižvelgiant į Europos Parlamento nuomones bei Eurostato nustatytą geografinį suskirstymą, EESRK mano, jog svarbu į Adrijos ir Jonijos makroregioną įtraukti Siciliją ir Maltą. Dar svarbiau, kad šalys ir regionai, esantys prie įsivaizduojamų makroparegionių sienų galėtų dalyvauti keliuose makroparegioniuose, kad būtų įmanoma geriau koordinuoti veiksmus ir išvengti jų dubliavimo bei konfliktų.

3.   Kokios yra tam būtinos prielaidos?

Kokios yra tam būtinos prielaidos?

| 3.1 | Viduržemio jūros regionas kaip visuma pergyveno ne vieną ES požiūrių kaitą bei įvairias, metai iš metų įgyvendinamas iniciatyvas ir priemones. Šios iniciatyvos davė ir teigiamų rezultatų, tačiau jomis nepavyko pasiekti visų užsibrėžtų socialinio, politinio ir ekonominio vystymosi tikslų. Dabar atėjo laikas papildyti tai, ką ES daro per Viduržemio jūros sąjungą ir savo kaimynystės politiką, kaip išorės politikos dalį, ir pradėti įgyvendinti geriau integruotą Sąjungai priklausančių Viduržemio jūros regionų politiką. |
| --- | --- |

3.1

Viduržemio jūros regionas kaip visuma pergyveno ne vieną ES požiūrių kaitą bei įvairias, metai iš metų įgyvendinamas iniciatyvas ir priemones. Šios iniciatyvos davė ir teigiamų rezultatų, tačiau jomis nepavyko pasiekti visų užsibrėžtų socialinio, politinio ir ekonominio vystymosi tikslų. Dabar atėjo laikas papildyti tai, ką ES daro per Viduržemio jūros sąjungą ir savo kaimynystės politiką, kaip išorės politikos dalį, ir pradėti įgyvendinti geriau integruotą Sąjungai priklausančių Viduržemio jūros regionų politiką.

| 3.1.1 | Aiškios ir bendros strategijos, skirtos regionui kaip visumai bei paregioniams, kartu su atitinkamais veiksmų planais galėtų padėti išspręsti kai kuriuos regioninės politikos neiaškumus, kilusius dėl nesėkmių, susijusių su ES išorės politika regione, pavyzdžiui Viduržemio jūros sąjunga ir ES kaimynystės politika. Aiškios strategijos taip pat gali padėti pasinaudoti kai kuriais teigiamais vykdomos ES išorės politikos rezultatais ir projektais ir išvengti jų nesėkmės. |
| --- | --- |

3.1.1

Aiškios ir bendros strategijos, skirtos regionui kaip visumai bei paregioniams, kartu su atitinkamais veiksmų planais galėtų padėti išspręsti kai kuriuos regioninės politikos neiaškumus, kilusius dėl nesėkmių, susijusių su ES išorės politika regione, pavyzdžiui Viduržemio jūros sąjunga ir ES kaimynystės politika. Aiškios strategijos taip pat gali padėti pasinaudoti kai kuriais teigiamais vykdomos ES išorės politikos rezultatais ir projektais ir išvengti jų nesėkmės.

| 3.2 | EESRK pasisako už makroregioninį požiūrį, kuris sustiprintų skirtingų ES politikos sričių sinergiją ir suderintų daugybės įvairių ES makroregione esančių veiklos subjektų veiklą. Apskritai, makroregionine strategija turėtų būti siekiama suteikti pridėtinę vertę makroregione jau vykdomiems veiksmams Europos, nacionaliniams ir regioniniams ištekliams koordinuoti siekiant bendrų tikslų ir rodiklių, kad būtų sukurtas visų pagrindinių veikėjų bendro pasiekimo jausmas bei suburtos organizacijos ir bet kurio lygmens valdžios institucijos, kad galėtų pasinaudoti kai kuriomis svarbiomis galimybėmis ir atremti iššūkius. Konkrečiau, būtent šiuo didžiulių fiskalinių suvaržymų laikotarpiu, neigiamai veikiančiu privačiojo sektoriaus galimybes vėl paleisti ekonomikos variklį, gyvybiškai svarbu pasiekti turimų išteklių panaudojimo Pareto efektyvumą. |
| --- | --- |

3.2

EESRK pasisako už makroregioninį požiūrį, kuris sustiprintų skirtingų ES politikos sričių sinergiją ir suderintų daugybės įvairių ES makroregione esančių veiklos subjektų veiklą. Apskritai, makroregionine strategija turėtų būti siekiama suteikti pridėtinę vertę makroregione jau vykdomiems veiksmams Europos, nacionaliniams ir regioniniams ištekliams koordinuoti siekiant bendrų tikslų ir rodiklių, kad būtų sukurtas visų pagrindinių veikėjų bendro pasiekimo jausmas bei suburtos organizacijos ir bet kurio lygmens valdžios institucijos, kad galėtų pasinaudoti kai kuriomis svarbiomis galimybėmis ir atremti iššūkius. Konkrečiau, būtent šiuo didžiulių fiskalinių suvaržymų laikotarpiu, neigiamai veikiančiu privačiojo sektoriaus galimybes vėl paleisti ekonomikos variklį, gyvybiškai svarbu pasiekti turimų išteklių panaudojimo Pareto efektyvumą.

| 3.3 | Esant dabartinei ekonomikos padėčiai, kurią lėmė 2008 m. kilusi pasaulinė finansų krizė, būtinos nuolatinės pastangos, skatinančios augimą naujose srityse, kurios galėtų padėti šalims išbristi iš ekonomikos krizės ir sudarytų joms galimybę kurti taip reikalingas darbo vietas. Pietinės ES pakrantės teritorijos dėl savo unikalių savybių turi galimybę tapti dinamiško augimo inovacijų centrais. |
| --- | --- |

3.3

Esant dabartinei ekonomikos padėčiai, kurią lėmė 2008 m. kilusi pasaulinė finansų krizė, būtinos nuolatinės pastangos, skatinančios augimą naujose srityse, kurios galėtų padėti šalims išbristi iš ekonomikos krizės ir sudarytų joms galimybę kurti taip reikalingas darbo vietas. Pietinės ES pakrantės teritorijos dėl savo unikalių savybių turi galimybę tapti dinamiško augimo inovacijų centrais.

| 3.3.1 | Tačiau tam reikia precedento neturinčių pastangų koordinuoti visą pagrindinių veiklos subjektų regione atliekamą darbą, sutelktą į didesnę šių teritorijų integraciją, bei įtraukti į jį socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

3.3.1

Tačiau tam reikia precedento neturinčių pastangų koordinuoti visą pagrindinių veiklos subjektų regione atliekamą darbą, sutelktą į didesnę šių teritorijų integraciją, bei įtraukti į jį socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę.

| 3.3.2 | Mūsų nuomone, jau yra daugybė priemonių ir politikų, kurios galėtų svariai prisidėti prie makroregioninės strategijos įgyvendinimo. Tai projektai, finansuojami iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo, vadinamųjų struktūrinių fondų ir fondų, skirstomų pagal Konvergencijos tikslą, Regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą, pagal transporto ir teritorinės sanglaudos programas (rezervuota strategijai „Europa 2020“), ypač turinčias konkretų jūrinį aspektą, pavyzdžiui Europos jūrų ir žuvininkystės fondas, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, taip pat Europos investicijų banko ir nacionalinėmis lėšomis finansuojami projektai. |
| --- | --- |

3.3.2

Mūsų nuomone, jau yra daugybė priemonių ir politikų, kurios galėtų svariai prisidėti prie makroregioninės strategijos įgyvendinimo. Tai projektai, finansuojami iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo, vadinamųjų struktūrinių fondų ir fondų, skirstomų pagal Konvergencijos tikslą, Regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą, pagal transporto ir teritorinės sanglaudos programas (rezervuota strategijai „Europa 2020“), ypač turinčias konkretų jūrinį aspektą, pavyzdžiui Europos jūrų ir žuvininkystės fondas, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, taip pat Europos investicijų banko ir nacionalinėmis lėšomis finansuojami projektai.

| 3.3.2.1 | Šiuo požiūriu reikia pažymėti, kad visos ES valstybės narės (o konkrečiau 163 Viduržemio jūros regionai) šiuo metu rengia savo atskirus partnerysčių susitarimus, kuriuose bus numatyta, kaip kiekviena valstybė narė pasinaudos Bendros strateginės programos lėšomis. Nors reikia pripažinti, jog šie susitarimai turi teritorinio bendradarbiavimo elementą, EESRK mano, kad praleidžiama proga geriau suderinti Viduržemio jūros šalių ir regionų veiklą. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Šiuo požiūriu reikia pažymėti, kad visos ES valstybės narės (o konkrečiau 163 Viduržemio jūros regionai) šiuo metu rengia savo atskirus partnerysčių susitarimus, kuriuose bus numatyta, kaip kiekviena valstybė narė pasinaudos Bendros strateginės programos lėšomis. Nors reikia pripažinti, jog šie susitarimai turi teritorinio bendradarbiavimo elementą, EESRK mano, kad praleidžiama proga geriau suderinti Viduržemio jūros šalių ir regionų veiklą.

| 3.3.2.2 | Be to, EERSK reikalauja, kad būtų sukurtos tarpinės makroregioninių strategijų įgyvendinimo priemonės, ir jos turėtų būti baigtos kurti iki ES valstybių narių sudarytų partnerystės susitarimų laikotarpio vidurio peržiūros. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Be to, EERSK reikalauja, kad būtų sukurtos tarpinės makroregioninių strategijų įgyvendinimo priemonės, ir jos turėtų būti baigtos kurti iki ES valstybių narių sudarytų partnerystės susitarimų laikotarpio vidurio peržiūros.

| 3.3.3 | Norint užtikrinti, kad šioms priemonėms būtų skiriamas dėmesys ir jos būtų optimalios, būtina koordinuoti susijusių institucijų veiksmus įvairiais lygmenimis, imtis proceso lyderio vaidmens ir užtikrinti, kad ištekliai būtų panaudoti efektyviausiu būdu bei išvengta dubliavimo. Regionų veiklos koordinavimas įgijo esminę svarbą ir yra neatidėliotinas, ypač kai su tokiais pačiais ištekliais (ar mažesniais) reikia nuveikti daugiau. Todėl norint užtikrinti koordinavimą ir efektyvumą, būtina turėti tinkamas ir efektyvias priemones. |
| --- | --- |

3.3.3

Norint užtikrinti, kad šioms priemonėms būtų skiriamas dėmesys ir jos būtų optimalios, būtina koordinuoti susijusių institucijų veiksmus įvairiais lygmenimis, imtis proceso lyderio vaidmens ir užtikrinti, kad ištekliai būtų panaudoti efektyviausiu būdu bei išvengta dubliavimo. Regionų veiklos koordinavimas įgijo esminę svarbą ir yra neatidėliotinas, ypač kai su tokiais pačiais ištekliais (ar mažesniais) reikia nuveikti daugiau. Todėl norint užtikrinti koordinavimą ir efektyvumą, būtina turėti tinkamas ir efektyvias priemones.

| 3.3.3.1 | Konkurencingame globalizuotame pasaulyje 163 regionai turi gebėti konkuruoti su artimais ir tolimais konkurentais, o tam būtina lyderystė ir savalaikiai sprendimai. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Konkurencingame globalizuotame pasaulyje 163 regionai turi gebėti konkuruoti su artimais ir tolimais konkurentais, o tam būtina lyderystė ir savalaikiai sprendimai.

| 3.3.4 | Periferiniai pajūrio regionai, kurie yra Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) nariai ir RK ne kartą ragino Europos Komisiją įdiegti Teritorinį paktą, kad strategija „Europa 2020“ susilauktų didesnio visų ūkinės veiklos grupių pritarimo (11). |
| --- | --- |

3.3.4

Periferiniai pajūrio regionai, kurie yra Periferinių pajūrio regionų konferencijos (CPMR) nariai ir RK ne kartą ragino Europos Komisiją įdiegti Teritorinį paktą, kad strategija „Europa 2020“ susilauktų didesnio visų ūkinės veiklos grupių pritarimo (11).

11

| 3.4 | Visų pirma būtina derinti pagrindinę politiką su decentralizuotu sprendimų priėmimu, kadangi tai padėtų užtikrinti, kad ištekliai būtų koordinuojami taip, kad jie būtų naudojami ten, kur turėtų didžiausią poveikį ekonomikos augimui darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

3.4

Visų pirma būtina derinti pagrindinę politiką su decentralizuotu sprendimų priėmimu, kadangi tai padėtų užtikrinti, kad ištekliai būtų koordinuojami taip, kad jie būtų naudojami ten, kur turėtų didžiausią poveikį ekonomikos augimui darbo vietų kūrimui.

| 3.4.1 | Tik gerai apgalvota strategija, kuri būtų paprasta ir kuri sulauktų plačiausio įmanomo pritarimo, gali padėti ES VJPR pasirinkti kelią, kuriuo jie turėtų toliau eiti. |
| --- | --- |

3.4.1

Tik gerai apgalvota strategija, kuri būtų paprasta ir kuri sulauktų plačiausio įmanomo pritarimo, gali padėti ES VJPR pasirinkti kelią, kuriuo jie turėtų toliau eiti.

| 3.4.2 | Svarbu sukurti politikos efektyvumo Viduržemio jūros makroregione vertinimo metodą, kad būtų galima laiku atlikti koreguojamuosius veiksmus. Anksčiau dėl politikos sėkmingumo/nesėkmingumo vertinimo kriterijų ir koordinavimo nebuvimo, pastangų dubliavimo ir švaistymo, atskaitomybės trūkumo nebuvo galima laiku imtis koreguojamųjų veiksmų ir tai galiausiai dar padidindavo politikos ydingumą. |
| --- | --- |

3.4.2

Svarbu sukurti politikos efektyvumo Viduržemio jūros makroregione vertinimo metodą, kad būtų galima laiku atlikti koreguojamuosius veiksmus. Anksčiau dėl politikos sėkmingumo/nesėkmingumo vertinimo kriterijų ir koordinavimo nebuvimo, pastangų dubliavimo ir švaistymo, atskaitomybės trūkumo nebuvo galima laiku imtis koreguojamųjų veiksmų ir tai galiausiai dar padidindavo politikos ydingumą.

| 3.4.3 | Kartu su strategija turi būti parengtas ir veiksmų planas, kuriame būtų aiškiai nustatyti projektai, iš esmės pasirinkti dėl jų poveikio keliems regionams ir svarbumo ekonomikos augimui, bei nustatyti šiems projektams įgyvendinti būtini finansavimo šaltiniai. Tai itin svarbu ir pageidautina, kad būtų padaryta per pirmuosius dvejus metus nuo 2014–2020 m. DFP įgyvendinimo pradžios. |
| --- | --- |

3.4.3

Kartu su strategija turi būti parengtas ir veiksmų planas, kuriame būtų aiškiai nustatyti projektai, iš esmės pasirinkti dėl jų poveikio keliems regionams ir svarbumo ekonomikos augimui, bei nustatyti šiems projektams įgyvendinti būtini finansavimo šaltiniai. Tai itin svarbu ir pageidautina, kad būtų padaryta per pirmuosius dvejus metus nuo 2014–2020 m. DFP įgyvendinimo pradžios.

| 3.4.4 | Ypač svarbu sumažinti ataskaitų teikimo ir formų apie suinteresuotuosius subjektus ir veiklos vykdytojus pildymo biurokratinius reikalavimus. NVO, MVĮ ir regionų valdžios institucijos, ypač mažesnių regionų, dažnai nenori dalyvauti dėl gebėjimų trūkumo ir gąsdinančios biurokratinių procedūrų naštos. Nors tikrinimai ir balansai yra būtini, tačiau kur kas svarbiau, kad projektų vystytojai savo laiką ir išteklius galėtų skirti rezultatams, kurie būtų iš tikrųjų naudingi visuomenei ir ekonomikai apskritai. |
| --- | --- |

3.4.4

Ypač svarbu sumažinti ataskaitų teikimo ir formų apie suinteresuotuosius subjektus ir veiklos vykdytojus pildymo biurokratinius reikalavimus. NVO, MVĮ ir regionų valdžios institucijos, ypač mažesnių regionų, dažnai nenori dalyvauti dėl gebėjimų trūkumo ir gąsdinančios biurokratinių procedūrų naštos. Nors tikrinimai ir balansai yra būtini, tačiau kur kas svarbiau, kad projektų vystytojai savo laiką ir išteklius galėtų skirti rezultatams, kurie būtų iš tikrųjų naudingi visuomenei ir ekonomikai apskritai.

| 3.4.5 | EESRK mano, kad jei veiksmų planai nebus parengti, regionai negalės pasinaudoti ekonomikos augimo didinimo galimybe. O tokios galimybės praradimo kaina ypač didelė šiais krizės laikais. EESRK yra įsitikinęs, jog inovatyvus bendradarbiavimas gali padėti gerokai padidinti augimui skatinti skiriamų išteklių panaudojimo efektyvumą. Veiksmų planų neparengimas kelia pavojų ir regionų politiniams vadovams bei jų piliečiams. Artimiausius dvejus metus daugumos susijusių regionų augimo perspektyvos nėra labai geros ir ši padėtis dar pablogės, jei regionai pasuks keliu, kuris nesudarys galimybės pasinaudoti makroregionine strategija ir regiono žmogiškaisiais bei gamtos ištekliais efektyviu ir tvariu būdu (12). |
| --- | --- |

3.4.5

EESRK mano, kad jei veiksmų planai nebus parengti, regionai negalės pasinaudoti ekonomikos augimo didinimo galimybe. O tokios galimybės praradimo kaina ypač didelė šiais krizės laikais. EESRK yra įsitikinęs, jog inovatyvus bendradarbiavimas gali padėti gerokai padidinti augimui skatinti skiriamų išteklių panaudojimo efektyvumą. Veiksmų planų neparengimas kelia pavojų ir regionų politiniams vadovams bei jų piliečiams. Artimiausius dvejus metus daugumos susijusių regionų augimo perspektyvos nėra labai geros ir ši padėtis dar pablogės, jei regionai pasuks keliu, kuris nesudarys galimybės pasinaudoti makroregionine strategija ir regiono žmogiškaisiais bei gamtos ištekliais efektyviu ir tvariu būdu (12).

12

| 3.4.6 | Šios strategijos atspirties taškas turėtų būti pagrindinių tikslų nustatymas ir esamų ES, nacionalinių ir regioninių programų, taip pat vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės asociacijų, kurios galėtų atlikti koordinatoriaus funkciją, identifikavimas. Yra keletas ES finansuojamų projektų pagal ES makroregionines strategijas, kurie, jei būtų gerai koordinuojami, galėtų padidinti jų sukuriamą pridėtinę vertę. Tokie jau egzistuojantys, bent jau popieriuje, projektai ir nauji projektai, kurie, be abejonės, bus pradėti įgyvendinti ateityje, gali būti naudingi siekiant kai kurių ES makroregioninės strategijos tikslų. |
| --- | --- |

3.4.6

Šios strategijos atspirties taškas turėtų būti pagrindinių tikslų nustatymas ir esamų ES, nacionalinių ir regioninių programų, taip pat vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės asociacijų, kurios galėtų atlikti koordinatoriaus funkciją, identifikavimas. Yra keletas ES finansuojamų projektų pagal ES makroregionines strategijas, kurie, jei būtų gerai koordinuojami, galėtų padidinti jų sukuriamą pridėtinę vertę. Tokie jau egzistuojantys, bent jau popieriuje, projektai ir nauji projektai, kurie, be abejonės, bus pradėti įgyvendinti ateityje, gali būti naudingi siekiant kai kurių ES makroregioninės strategijos tikslų.

4.   Kokia turėtų būti taikymo sritis?

Kokia turėtų būti taikymo sritis?

| 4.1 | Pagrindinis užmojis – paskatinti apibrėžti Viduržemio jūros makroregioną ir parengti jo makroregioninę strategiją; šiame regione veikla būtų vykdoma pagal konkrečius veiksmų planus, pagrįstus trijų „taip“ taisykle: daugiau papildomojo finansavimo, daugiau institucinio koordinavimo ir daugiau naujų projektų. |
| --- | --- |

4.1

Pagrindinis užmojis – paskatinti apibrėžti Viduržemio jūros makroregioną ir parengti jo makroregioninę strategiją; šiame regione veikla būtų vykdoma pagal konkrečius veiksmų planus, pagrįstus trijų „taip“ taisykle: daugiau papildomojo finansavimo, daugiau institucinio koordinavimo ir daugiau naujų projektų.

| 4.2 | Viduržemio jūros regionams reikia bendro įsipareigojimo dirbti kartu strategijos srityje visais veiksmų lygmenimis, kad būtų galima pasinaudoti strategijos „Europa 2020“ tikslais, skatinančiais įvairių ES sričių politikos ir išteklių integraciją (teritorinis bendradarbiavimas). Makroregioninė strategija turėtų būti įgyvendinama siekiant padėti regionams ir teritorijoms spręsti klausimus, kurių jos negali išspręsti savo nacionalinėmis priemonėms. |
| --- | --- |

4.2

Viduržemio jūros regionams reikia bendro įsipareigojimo dirbti kartu strategijos srityje visais veiksmų lygmenimis, kad būtų galima pasinaudoti strategijos „Europa 2020“ tikslais, skatinančiais įvairių ES sričių politikos ir išteklių integraciją (teritorinis bendradarbiavimas). Makroregioninė strategija turėtų būti įgyvendinama siekiant padėti regionams ir teritorijoms spręsti klausimus, kurių jos negali išspręsti savo nacionalinėmis priemonėms.

| 4.3 | EESRK nuomone, makroregioninės strategijos kūrimas turėtų būti paremtas trimis augimo ramsčiais. Tai:






  — | pažangusis augimas (ypač pabrėžiant mėlynąjį augimą),

  skatinantis inovacijomis ir naujomis technologijomis grindžiamą žinių ekonomiką, |
| --- | --- | --- |

4.3

EESRK nuomone, makroregioninės strategijos kūrimas turėtų būti paremtas trimis augimo ramsčiais. Tai:

—

pažangusis augimas (ypač pabrėžiant mėlynąjį augimą),

mėlynąjį augimą

skatinantis inovacijomis ir naujomis technologijomis grindžiamą žinių ekonomiką,

skatinantis inovacijomis ir naujomis technologijomis grindžiamą žinių ekonomiką,

| — | tvarus augimas,

  skatinantis ekologiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką, |
| --- | --- |

—

tvarus augimas,

skatinantis ekologiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką,

skatinantis ekologiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką,

| — | integracinis augimas,

  skatinantis ekonomiką, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui – pagrindinėms socialinės ir teritorinės sanglaudos prielaidoms. |
| --- | --- |

—

integracinis augimas,

skatinantis ekonomiką, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui – pagrindinėms socialinės ir teritorinės sanglaudos prielaidoms.

skatinantis ekonomiką, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui – pagrindinėms socialinės ir teritorinės sanglaudos prielaidoms.

| 4.3.1 | Pažangųjį augimą sustiprins mėlynojo augimo koncepcija. 2012 m. rugsėjo 13 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą dėl mėlynojo augimo, kuriame išskyrė penkias vertės grandines. Tai: mėlynoji energija, akvakultūra, jūrų, pakrančių ir kruizų turizmas, jūrų mineraliniai ištekliai ir mėlynosios biotechnologijos (13). |
| --- | --- |

4.3.1

Pažangųjį augimą sustiprins mėlynojo augimo koncepcija. 2012 m. rugsėjo 13 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą dėl mėlynojo augimo, kuriame išskyrė penkias vertės grandines. Tai: mėlynoji energija, akvakultūra, jūrų, pakrančių ir kruizų turizmas, jūrų mineraliniai ištekliai ir mėlynosios biotechnologijos (13).

Pažangųjį augimą sustiprins mėlynojo augimo

13

| 4.3.1.1 | Mėlynasis augimas atspindi jūrų ir pakrantės regionų pasirinkimą stiprinti savo konkurencingumą ir ekonomikos augimą pasinaudojant savo geografine padėtimi ir specifika, būtent jūrine veikla, arba kitaip tariant, tuo, ką jie gali daryti geriausiai. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Mėlynasis augimas atspindi jūrų ir pakrantės regionų pasirinkimą stiprinti savo konkurencingumą ir ekonomikos augimą pasinaudojant savo geografine padėtimi ir specifika, būtent jūrine veikla, arba kitaip tariant, tuo, ką jie gali daryti geriausiai.

Mėlynasis augima

| 4.3.1.2 | Pažangusis augimas ES Viduržemio jūros makroregiono pakrantės regionams kelia dvigubą iššūkį:






  — | jų ekonominė veikla turi būti tokio lygio, kad galiausiai padėtų Europai išbristi iš dabartinės ekonomikos ir socialinės krizės; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.2

Pažangusis augimas ES Viduržemio jūros makroregiono pakrantės regionams kelia dvigubą iššūkį:

Pažangusis augimas

—

jų ekonominė veikla turi būti tokio lygio, kad galiausiai padėtų Europai išbristi iš dabartinės ekonomikos ir socialinės krizės;

| — | imtis būtinų investicijų į pagrindinę infrastruktūrą, ypač uostus, oro uostus, geležinkelius, transporto centrus ir kitus įrenginius, kurios užtikrins, kad ES Viduržemio jūros makroregiono padėtis leis jam visapusiškai dalyvauti ekonomikos atsigavime, kai šis prasidės. |
| --- | --- |

—

imtis būtinų investicijų į pagrindinę infrastruktūrą, ypač uostus, oro uostus, geležinkelius, transporto centrus ir kitus įrenginius, kurios užtikrins, kad ES Viduržemio jūros makroregiono padėtis leis jam visapusiškai dalyvauti ekonomikos atsigavime, kai šis prasidės.

| 4.3.1.3 | Tvarus Viduržemio jūros regiono išteklių naudojimas sudaro galimybę kurti turtą ir naujas darbo vietas. Turėtų būti plėtojami pažangių aplinkosauginių sistemų ir technologijų moksliniai tyrimai, sustiprinantys nykstančią tradicinę Viduržemio jūros regiono veiklą, taigi ir atveriantys naujas galimybes. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Tvarus Viduržemio jūros regiono išteklių naudojimas sudaro galimybę kurti turtą ir naujas darbo vietas. Turėtų būti plėtojami pažangių aplinkosauginių sistemų ir technologijų moksliniai tyrimai, sustiprinantys nykstančią tradicinę Viduržemio jūros regiono veiklą, taigi ir atveriantys naujas galimybes.

| 4.3.1.4 | Šiems iššūkiams atremti reikalingas mokslo, technologijų ir ekonominės bendruomenės, įskaitant socialinius partnerius, dalyvavimas. Reikėtų atsižvelgti į paramos teikimą tokiose srityse kaip infrastruktūra, pramonė, mokymas, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, investicinė politika, universitetų bendradarbiavimas ir klasterių kūrimas. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Šiems iššūkiams atremti reikalingas mokslo, technologijų ir ekonominės bendruomenės, įskaitant socialinius partnerius, dalyvavimas. Reikėtų atsižvelgti į paramos teikimą tokiose srityse kaip infrastruktūra, pramonė, mokymas, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, investicinė politika, universitetų bendradarbiavimas ir klasterių kūrimas.

| 4.3.1.5 | Laivybos sektorius yra labai stiprus ir padeda įgyvendinti plėtros strategijas. Jūrų turizmas generuoja ekonominę veiklą ir darbo vietas, taip pat padeda plėtoti Europos ir Viduržemio jūros šalių tapatumą. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Laivybos sektorius yra labai stiprus ir padeda įgyvendinti plėtros strategijas. Jūrų turizmas generuoja ekonominę veiklą ir darbo vietas, taip pat padeda plėtoti Europos ir Viduržemio jūros šalių tapatumą.

| 4.3.2 | Pagrindinės tvaraus ekonomikos augimo varomosios jėgos ir sektoriai siejasi tarpusavyje daugeliu būdų. Pasiektas tvarumas ir ekologiškesnės politikos įgyvendinimas, taip pat perėjimas prie mažaanglės ekonomikos visuose sektoriuose padeda siekti klimato kaitos bei prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų. Reikia efektyviai naudoti išteklius, didinti įvairių sričių sinergiją, nustatyti išteklių švaistymo ir pastangų dubliavimo atvejus ir imtis priemonių, kad tokių atvejų būtų išvengta. Būtina nuolat modernizuoti svarbiausią infrastruktūrą, įskaitant jūrų ir antžeminio transporto, energijos perdavimo ir IT tinklų, kad būtų užtikrinta, jog nesusidarys veiklos trikdžių. |
| --- | --- |

4.3.2

Pagrindinės tvaraus ekonomikos augimo varomosios jėgos ir sektoriai siejasi tarpusavyje daugeliu būdų. Pasiektas tvarumas ir ekologiškesnės politikos įgyvendinimas, taip pat perėjimas prie mažaanglės ekonomikos visuose sektoriuose padeda siekti klimato kaitos bei prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų. Reikia efektyviai naudoti išteklius, didinti įvairių sričių sinergiją, nustatyti išteklių švaistymo ir pastangų dubliavimo atvejus ir imtis priemonių, kad tokių atvejų būtų išvengta. Būtina nuolat modernizuoti svarbiausią infrastruktūrą, įskaitant jūrų ir antžeminio transporto, energijos perdavimo ir IT tinklų, kad būtų užtikrinta, jog nesusidarys veiklos trikdžių.

tvaraus ekonomikos augimo

| 4.3.2.1 | Pakrantės ir jūros tvarumas siejasi tarpusavyje ir lengvai pažeidžiamas žmogaus veiklos, įskaitant taršą iš sausumoje esančių šaltinių, kuri galiausiai patenka į Viduržemio jūrą, bei CO2 taršą iš laivų (14). Kompleksinė krantotvarka neturėtų apsiriboti ekonomine veikla kranto zonoje ir tarša. Kiekviena paskata privalo skatinti jūrų sektorių ir Viduržemio jūroje plaukiojančius laivus pereiti prie moderniausių „žaliųjų“ technologijų. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Pakrantės ir jūros tvarumas siejasi tarpusavyje ir lengvai pažeidžiamas žmogaus veiklos, įskaitant taršą iš sausumoje esančių šaltinių, kuri galiausiai patenka į Viduržemio jūrą, bei CO2 taršą iš laivų (14). Kompleksinė krantotvarka neturėtų apsiriboti ekonomine veikla kranto zonoje ir tarša. Kiekviena paskata privalo skatinti jūrų sektorių ir Viduržemio jūroje plaukiojančius laivus pereiti prie moderniausių „žaliųjų“ technologijų.

2

14

| 4.3.2.2 | Europos Sąjunga ir aštuonios jos valstybės narės yra 1975 m. Barselonos konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir jos protokolų, sudarytų globojant UNEP, šalys. 2012 m. pabaigoje patvirtintu Tarybos aktu ES tapo šios konvencijos Protokolo dėl atviroje jūroje vykdomos veiklos, kuriuo siekiama apsaugoti Viduržemio jūros pakrantės zonas nuo taršos, susidarančios dėl atviroje jūroje vykdomos veiklos, šalimi. Ši konvencija gali būti labai naudinga ES Viduržemio jūros regionams, be to turėtų jiems padėti siekti „mėlynojo augimo“ tikslų. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Europos Sąjunga ir aštuonios jos valstybės narės yra 1975 m. Barselonos konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir jos protokolų, sudarytų globojant UNEP, šalys. 2012 m. pabaigoje patvirtintu Tarybos aktu ES tapo šios konvencijos Protokolo dėl atviroje jūroje vykdomos veiklos, kuriuo siekiama apsaugoti Viduržemio jūros pakrantės zonas nuo taršos, susidarančios dėl atviroje jūroje vykdomos veiklos, šalimi. Ši konvencija gali būti labai naudinga ES Viduržemio jūros regionams, be to turėtų jiems padėti siekti „mėlynojo augimo“ tikslų.

| 4.3.2.3 | Viduržemio jūros atsinaujinančiosios energijos potencialas – tai didžiulis švarios vietinės energijos šaltinis, kuris vis dar neišnaudojamas. Į ES makroregioninę strategiją turėtų būti įtrauktos prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos prevencijos priemonės, atitinkančios strategijos „Europa 2020“ tikslus. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Viduržemio jūros atsinaujinančiosios energijos potencialas – tai didžiulis švarios vietinės energijos šaltinis, kuris vis dar neišnaudojamas. Į ES makroregioninę strategiją turėtų būti įtrauktos prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos prevencijos priemonės, atitinkančios strategijos „Europa 2020“ tikslus.

| 4.3.2.4 | ES makroregioninėje strategijoje turi būti numatyti darniojo transporto veiksmai, kad būtų sumažintas išmetamo anglies dioksido kiekis. Dalis kelių transporto eismo turėtų būti perkelta į jūrų transportą (15). Savo ruožtu, jūrų transportas turi ir toliau siekti naudoti švaresnį kurą. Be to, į strategiją reikėtų įtraukti jūrų saugumo ir bendradarbiavimo nelaimių prevencijos srityje, taip pat veiksmų ištikus nelaimei, klausimus. |
| --- | --- |

4.3.2.4

ES makroregioninėje strategijoje turi būti numatyti darniojo transporto veiksmai, kad būtų sumažintas išmetamo anglies dioksido kiekis. Dalis kelių transporto eismo turėtų būti perkelta į jūrų transportą (15). Savo ruožtu, jūrų transportas turi ir toliau siekti naudoti švaresnį kurą. Be to, į strategiją reikėtų įtraukti jūrų saugumo ir bendradarbiavimo nelaimių prevencijos srityje, taip pat veiksmų ištikus nelaimei, klausimus.

15

| 4.3.3 | ES MRS turėtų būti numatytas stiprus socialinis matmuo, remiantis integracinį augimą ES Viduržemio jūros pakrantės regionuose. Ekonomikos vystymasis ir naujų darbo vietų kūrimas turėtų padėti gerinti šių regionų gyventojų gyvenimo kokybę. Regionų valdžios institucijos turėtų skatinti socialinį dialogą ir socialinių bei pilietinės visuomenės partnerių dalyvavimą. Remiantis integruotu požiūriu į teritorinę sanglaudą, reikėtų atsižvelgti į miestų, metropolinių zonų, kaimo vietovių, pajūrio miestelių ir salų integracijai palankias situacijas. Infrastruktūros, technologijų ir paslaugų prieinamumas žmonėms su negalia turėtų būti susietas su tvariu vystymusi kaip pagrindine integracinio augimo prielaida. |
| --- | --- |

4.3.3

ES MRS turėtų būti numatytas stiprus socialinis matmuo, remiantis integracinį augimą ES Viduržemio jūros pakrantės regionuose. Ekonomikos vystymasis ir naujų darbo vietų kūrimas turėtų padėti gerinti šių regionų gyventojų gyvenimo kokybę. Regionų valdžios institucijos turėtų skatinti socialinį dialogą ir socialinių bei pilietinės visuomenės partnerių dalyvavimą. Remiantis integruotu požiūriu į teritorinę sanglaudą, reikėtų atsižvelgti į miestų, metropolinių zonų, kaimo vietovių, pajūrio miestelių ir salų integracijai palankias situacijas. Infrastruktūros, technologijų ir paslaugų prieinamumas žmonėms su negalia turėtų būti susietas su tvariu vystymusi kaip pagrindine integracinio augimo prielaida.

integracinį augimą

| 4.3.3.1 | Informacinės technologijos privalo būti plėtojamos, ypač periferinėse vietovėse, gerinant jungtis, kad būtų remiama bendra Viduržemio jūros regionų teritorinė ir socialinė sanglauda laikantis įvairiomis temomis paremto požiūrio. Reikėtų skatinti plėtoti informacines ir ryšių technologijas. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Informacinės technologijos privalo būti plėtojamos, ypač periferinėse vietovėse, gerinant jungtis, kad būtų remiama bendra Viduržemio jūros regionų teritorinė ir socialinė sanglauda laikantis įvairiomis temomis paremto požiūrio. Reikėtų skatinti plėtoti informacines ir ryšių technologijas.

| 4.3.3.2 | Taip pat svarbu pabrėžti būtinumą toliau plėtoti oro uostus ir oro susisiekimo paslaugas Viduržemio jūros makroregione siekiant stiprinti regiono ekonominę integraciją. Oro susisiekimo paslaugos ir oro transporto infrastruktūra vis dar turi didelį neišnaudotą potencialą ir šioms sritims būtinos didesnės investicijos. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Taip pat svarbu pabrėžti būtinumą toliau plėtoti oro uostus ir oro susisiekimo paslaugas Viduržemio jūros makroregione siekiant stiprinti regiono ekonominę integraciją. Oro susisiekimo paslaugos ir oro transporto infrastruktūra vis dar turi didelį neišnaudotą potencialą ir šioms sritims būtinos didesnės investicijos.

| 4.3.3.3 | Švietimo ir mokymo institucijos atlieka svarbų vaidmenį remiant integracinį augimą Viduržemio jūros regione. Reikia nustatyti bendrus ES Viduržemio jūros makroregiono švietimo tikslus. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Švietimo ir mokymo institucijos atlieka svarbų vaidmenį remiant integracinį augimą Viduržemio jūros regione. Reikia nustatyti bendrus ES Viduržemio jūros makroregiono švietimo tikslus.

| 4.3.3.4 | EESRK mano, jog būtina stiprinti socialinių bei pilietinių partnerių ir švietimo/mokymo institucijų dialogą. Pirmenybę būtina teikti mokymui jūrų ir laivybos srityse, taip pat universitetų ir mokymo centrų bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

4.3.3.4

EESRK mano, jog būtina stiprinti socialinių bei pilietinių partnerių ir švietimo/mokymo institucijų dialogą. Pirmenybę būtina teikti mokymui jūrų ir laivybos srityse, taip pat universitetų ir mokymo centrų bendradarbiavimui.

| 4.3.3.5 | ES VJPR bedarbiai taip pat neturi būti pamiršti rengiant būsimą strategiją, kuria siekiama sudaryti jiems galimybes grįžti į darbo rinką. Taip pat itin svarbu dėti tikras, apčiuopiamas pastangas siekiant įtraukti labiausiai pažeidžiamas „atskirtųjų“ grupes, pavyzdžiui migrantų bendruomenes, neįgaliuosius ir moterų organizacijas. EESRK besąlygiškai remia ES politiką, nukreiptą prieš diskriminaciją dėl rasinės ar etninės kilmės, neįgalumo, amžiaus, seksualinės orientacijos ar lyties. |
| --- | --- |

4.3.3.5

ES VJPR bedarbiai taip pat neturi būti pamiršti rengiant būsimą strategiją, kuria siekiama sudaryti jiems galimybes grįžti į darbo rinką. Taip pat itin svarbu dėti tikras, apčiuopiamas pastangas siekiant įtraukti labiausiai pažeidžiamas „atskirtųjų“ grupes, pavyzdžiui migrantų bendruomenes, neįgaliuosius ir moterų organizacijas. EESRK besąlygiškai remia ES politiką, nukreiptą prieš diskriminaciją dėl rasinės ar etninės kilmės, neįgalumo, amžiaus, seksualinės orientacijos ar lyties.

| 4.3.3.6 | Atsižvelgiant į Europos gyventojų senėjimo perspektyvas, į strategiją turėtų būti įtraukti konkretūs veiksmai, remiantys vyresnio amžiaus žmonių sveikatinimą ir aktyvumą ES Viduržemio jūros pajūrio regionuose. Viduržemio jūros regionai taip pat turi pradėti įgyvendinti perspektyvų ilgalaikį kontroliuojamos imigracijos ir sezoninių darbuotojų planą, siekiant užpildyti dėl gyventojų senėjimo atsiradusias spragas ir spręsti didėjančio bendrojo išlaikomo amžiaus žmonių koeficiento problemą. EESRK nuomone, ES turėtų aktyviau padėti Viduržemio jūros regionams spręsti sudėtingus migracijos ir migrantų integravimo į visuomenę klausimus. |
| --- | --- |

4.3.3.6

Atsižvelgiant į Europos gyventojų senėjimo perspektyvas, į strategiją turėtų būti įtraukti konkretūs veiksmai, remiantys vyresnio amžiaus žmonių sveikatinimą ir aktyvumą ES Viduržemio jūros pajūrio regionuose. Viduržemio jūros regionai taip pat turi pradėti įgyvendinti perspektyvų ilgalaikį kontroliuojamos imigracijos ir sezoninių darbuotojų planą, siekiant užpildyti dėl gyventojų senėjimo atsiradusias spragas ir spręsti didėjančio bendrojo išlaikomo amžiaus žmonių koeficiento problemą. EESRK nuomone, ES turėtų aktyviau padėti Viduržemio jūros regionams spręsti sudėtingus migracijos ir migrantų integravimo į visuomenę klausimus.

| 4.3.3.7 | EESRK mano, jog ES Viduržemio jūros makroregiono strategiją būtina plėtoti atsižvelgiant į Europos prioritetus, kuriais siekiama gerinti socialinę įtrauktį, gerovę, gerbti neįgaliųjų teises, taip pat skatinti lyčių lygybę Viduržemio jūros teritorijoje. Todėl būtina užtikrinti neįgaliųjų savarankiškumą, orumą bei laisvę ir didinti moterų vaidmenį Viduržemio jūros regiono darbo rinkoje, visuomenėje ir sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

4.3.3.7

EESRK mano, jog ES Viduržemio jūros makroregiono strategiją būtina plėtoti atsižvelgiant į Europos prioritetus, kuriais siekiama gerinti socialinę įtrauktį, gerovę, gerbti neįgaliųjų teises, taip pat skatinti lyčių lygybę Viduržemio jūros teritorijoje. Todėl būtina užtikrinti neįgaliųjų savarankiškumą, orumą bei laisvę ir didinti moterų vaidmenį Viduržemio jūros regiono darbo rinkoje, visuomenėje ir sprendimų priėmimo procese.

5.   Kokios galima tikėtis naudos?

Kokios galima tikėtis naudos?

| 5.1 | Viduržemio jūros makroregioninės strategijos įgyvendinimas gali pasiūlyti daug galimybių, pirmiausia pateikdamas sanglaudos politikai svarbų orientacinį pagrindą ir skatinantis paslaugų ir darbo požiūriu įvairių sektorių bendradarbiavimą bendroje teritorijoje. Ši strategija gali padėti papildyti finansavimą investicijomis ir daryti įtaką atitinkamiems to paties Europos makroregiono kiekvieno regioninio vystymosi plano prioritetams, užtikrindama bendrą viziją ir tikrą sinergiją laikantis integruoto požiūrio. |
| --- | --- |

5.1

Viduržemio jūros makroregioninės strategijos įgyvendinimas gali pasiūlyti daug galimybių, pirmiausia pateikdamas sanglaudos politikai svarbų orientacinį pagrindą ir skatinantis paslaugų ir darbo požiūriu įvairių sektorių bendradarbiavimą bendroje teritorijoje. Ši strategija gali padėti papildyti finansavimą investicijomis ir daryti įtaką atitinkamiems to paties Europos makroregiono kiekvieno regioninio vystymosi plano prioritetams, užtikrindama bendrą viziją ir tikrą sinergiją laikantis integruoto požiūrio.

| 5.2 | Bet kuri ES makroregioninė strategija užtikrintų platesnį įvairių ES intervencinių mechanizmų taikymą ir geresnį jų derinimą, neapsiribojant asignavimais sanglaudos politikai, o per daugiapakopį valdymą sutelktų regionų ir valstybių narių išteklius. Tai būtų visiems vietos lygmens susijusiems subjekatms „win-win“ strategija. |
| --- | --- |

5.2

Bet kuri ES makroregioninė strategija užtikrintų platesnį įvairių ES intervencinių mechanizmų taikymą ir geresnį jų derinimą, neapsiribojant asignavimais sanglaudos politikai, o per daugiapakopį valdymą sutelktų regionų ir valstybių narių išteklius. Tai būtų visiems vietos lygmens susijusiems subjekatms „win-win“ strategija.

| 5.3 | Viduržemio jūros makroregioninė strategija naudinga pirmiausia dėl savo labai išsamaus ir daugiasluoksnio integruojamojo pobūdžio; ji sudaro galimybę didinti įvairių ES sričių politikos ir programų sinergiją bei panaudoti papildomus finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

5.3

Viduržemio jūros makroregioninė strategija naudinga pirmiausia dėl savo labai išsamaus ir daugiasluoksnio integruojamojo pobūdžio; ji sudaro galimybę didinti įvairių ES sričių politikos ir programų sinergiją bei panaudoti papildomus finansavimo šaltinius.

| 5.4 | Viduržemio jūros makroregioninė strategija padės įgyvendinti strateginę veiklą pakrantės ir salų zonose, taip pat plės Viduržemio jūros regionų, administracijų, miestų, uostų ir, prireikus, nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

5.4

Viduržemio jūros makroregioninė strategija padės įgyvendinti strateginę veiklą pakrantės ir salų zonose, taip pat plės Viduržemio jūros regionų, administracijų, miestų, uostų ir, prireikus, nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą.

| 5.5 | Bus vykdoma su Integruota jūrų politika ir mėlynuoju augimu susijusi veikla, pabrėžianti, regis, su jūrų sektoriumi nesusijusios veiklos tarpusavio priklausomumą ir sinergiją. |
| --- | --- |

5.5

Bus vykdoma su Integruota jūrų politika ir mėlynuoju augimu susijusi veikla, pabrėžianti, regis, su jūrų sektoriumi nesusijusios veiklos tarpusavio priklausomumą ir sinergiją.

mėlynuoju augimu

| 5.6 | Siūlomais veiksmais bus sprendžiami su pirmiau nustatytais trimis ekonomikos augimo ramsčiais susiję klausimai. Pasirenkant siūlomus veiksmus, kiekvienas jų privalo tenkinti šiuos kriterijus:






  — | jie turi daryti poveikį makroregionui ir teikti konkrečią naudą ES VJMR piliečiams per pagrįstą laiką, |
| --- | --- | --- |

5.6

Siūlomais veiksmais bus sprendžiami su pirmiau nustatytais trimis ekonomikos augimo ramsčiais susiję klausimai. Pasirenkant siūlomus veiksmus, kiekvienas jų privalo tenkinti šiuos kriterijus:

—

jie turi daryti poveikį makroregionui ir teikti konkrečią naudą ES VJMR piliečiams per pagrįstą laiką,

| — | jie turi derėti su tvaraus vystymosi principais, taigi skatinti ekonomikos augimą, kartu iki minimumo sumažindami neigiamą poveikį aplinkai, |
| --- | --- |

—

jie turi derėti su tvaraus vystymosi principais, taigi skatinti ekonomikos augimą, kartu iki minimumo sumažindami neigiamą poveikį aplinkai,

| — | jie gali būti atlikti per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį (ilgiausiai per 7 metus), |
| --- | --- |

—

jie gali būti atlikti per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį (ilgiausiai per 7 metus),

| — | tikėtina, kad jie pritrauks privačiojo sektoriaus finansavimą, kuris papildys viešąjį (ES ir vyriausybių) finansavimą. |
| --- | --- |

—

tikėtina, kad jie pritrauks privačiojo sektoriaus finansavimą, kuris papildys viešąjį (ES ir vyriausybių) finansavimą.

6.   Permainas skatinantys veiksniai

Permainas skatinantys veiksniai

6.1   EESRK mano, jog norint atremti socialinio ir ekonominio vystymosi iššūkius, Viduržemio jūros teritorijoje būtinos bendros pastangos teritoriniam potencialui išnaudoti. EESRK išskiria 5 permainas skatinančius veiksnius, kurie gali padėti sėkmingai įgyvendinti Europos sanglaudos politiką 2014–2020 m. Viduržemio jūros pakrantės regione.

permainas skatinančius veiksnius

6.1.1   Policentrinio, subalansuoto ir integruoto vystymosi skatinimas

Policentrinio, subalansuoto ir integruoto vystymosi skatinimas

Subalansuotas teritorijų vystymas yra strategiškai svarbus socialinei ir ekonominei sanglaudai ES Viduržemio jūros pakrantės regionuose. ES Viduržemio jūros pakrantės regionai turi bendradarbiauti kurdami inovatyvius tinklus, kad būtų sumažinta teritorinė ekonominės veiklos poliarizacija ir regionų atotrūkis, o ekonomikos klestėjimas padėtų Viduržemio jūros teritorijas plėtoti tvariu būdu.

6.1.2   Teritorinio bendradarbiavimo ES VJPR rėmimas;

Teritorinio bendradarbiavimo ES VJPR rėmimas;

Teritorinis bendradarbiavimas yra svarbus Viduržemio jūros regiono konkurencigumo stiprinimo, kartu ekonominės, socialinės ir ekologinės fragmentacijos mažinimo veiksnys. Svarbu gerinti kompetentingų institucijų, atsakingų už pasienio ir tarptautines programas, integruojančias nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu strategijose nustatytus prioritetus, padedančius plėtoti intervencines priemones, derančias su strategija „Europa 2020“ ir 2014–2020 m. sanglaudos politika, bendradarbiavimą.

6.1.3   VJPR konkurencingumo, pagrįsto stipria vietos ekonomika, pasaulio mastu užtikrinimas

VJPR konkurencingumo, pagrįsto stipria vietos ekonomika, pasaulio mastu užtikrinimas

ES Viduržemio jūros pakrantės regionų konkurencingumą pasaulyje ir sanglaudą galima pasiekti skatinant žmones mokytis ir atnaujinti savo įgūdžius, teikiant svarbą rinkos diktuojamoms inovacijoms, kad būtų kuriami nauji produktai ir paslaugos, skatinančios ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kartu padedantys vietos bendruomenėms atremti socialinius iššūkius. Intensyvesnis informacinių ir ryšių technologijų naudojimas ir bendrosios skaitmeninės rinkos, pagrįstos greitu/ypač greitu internetu ir sąveikiomis taikomosiomis programomis, sukūrimas yra strategiškai svarbūs stiprios vietos ekonomikos plėtojimui.

6.1.4   Susisiekimo galimybių teritorijoje gyvenantiems asmenims, bendruomenėms ir įsisteigusioms įmonėms gerinimas

Susisiekimo galimybių teritorijoje gyvenantiems asmenims, bendruomenėms ir įsisteigusioms įmonėms gerinimas

Visuotinės svarbos paslaugų (informacijos, žinių ir judumo) už prieinamą kainą prieinamumas, taip pat efektyvūs intermodalinio vežimo sprendimai ir aplinkai palankios gamybos sistemos yra svarbiausi prioritetai siekiant Viduržemio jūros šalių sanglaudos. ES Viduržemio jūros pakrančių regionų pagrindinių centrų ryšių su tarpžemyniniais transporto centrais stiprinimas plėtojant jūrų greitkelius, stiprinant Transeuropinius transporto tinklus (TEN-T) ir plėtojant antrines tinklų sistemas regionų ir vietos lygmeniu siekiant įveikti teritorines kliūtis, tokias kaip Viduržemio jūros salos, yra strateginės svarbos Viduržemio jūros baseino konkurencingumo ir sanglaudos stiprinimui.

6.1.5   Ekologinių, kraštovaizdžio ir kultūros vertybių valdymas ir susiejimas

Ekologinių, kraštovaizdžio ir kultūros vertybių valdymas ir susiejimas

Kultūros ir gamtos paveldo apsauga ir turtinimas yra svarbios ES Viduržemio jūros pakrantės regionų plėtojimo sąlygos. Svarbu remti visapusišką saugomų vietovių ir vietos bendruomenių bei ekonomikos integraciją. Didelė Viduržemio jūros kraštovaizdžių vertė turi būti plėtojama kokybės požiūriu, o gamtos ir kultūros ištekliais pasižyminčios vietovės turi būti deramai vertinamos, kad šiais ištekliais būtų kuo geriau pasinaudota. Todėl svarbu plėtoti regionų ir vietos savitumą, kartu ugdant Viduržemio jūros bendruomenių sąmoningumą ir atsakomybės jausmą savo aplinkos, kraštovaizdžio, kultūros ir kitų unikalių vertybių atžvilgiu.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2010 –2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“, COM(2010) 636 final.

1

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Moterų ir vyrų lygybės strategijos, COM(2010) 491 final.

2

Moterų ir vyrų lygybės strategijos,

(3)  Macro-regional strategies in the EU, Stokholme pateiktas Komisijos nario Pawel Samecki diskusijų dokumentas (2009 m. rugsėjo 16 d.): http://ec.europa.eu/regional_policy/archive/cooperation/baltic/pdf/macroregional_strategies_2009.pdf.

3

Macro-regional strategies in the EU

(4)  Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Teritorinis bendradarbiavimas Viduržemio jūros baseine. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas,
  OL C 9, 2012 1 11, p. 8.

4

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva Teritorinis bendradarbiavimas Viduržemio jūros baseine. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas,

(5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Adrijos ir Jonijos jūrų strategijos, COM(2012) 713 final, 2012 11 30, Briuselis.

5

(6)  EESRK tiriamoji nuomonė „Viduržemio jūros makroregioninė strategija“ (pirmininkaujančio Kipro prašymu), OL C 44, 2013 2 15, p. 1, EESRK nuomonė „Jūrų strategijos Atlanto vandenyno zonai kūrimas“, OL C 229, 2012 7 31, p. 24.

6

(7)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl ES makroregioninių strategijų vystymo: šiuo metu taikoma praktika ir ateities perspektyvos, ypač Viduržemio jūros regione. 2011/2179(INI), 2012 6 27.

7

(8)  „Viduržemio jūros teritorija apima visus jūrų vandenis, vakaruose besiribojančius su Gibraltaro sąsiauriu ir rytuose su Marmuro jūra, Marmuro jūra šiems vandenims nepriklauso. Su Viduržemio jūra ribojasi 142 ES pakrantės regionai (NUTS3)“ EUROSTAT, 2011, Statistics in focus. The Mediterranean and Black Sea basins.

8

The Mediterranean and Black Sea basins

(9)  ES pakrantės regionas yra statistinis regionas, apibrėžtas NUTS3 lygmeniu ir tenkinantis vieną šių kriterijų:

9

| — | regionas, besiribojantis su jūra (šį kriterijų atitinka 372 regionai); |
| --- | --- |

—

regionas, besiribojantis su jūra (šį kriterijų atitinka 372 regionai);

| — | regionas, kurio daugiau kaip pusė gyventojų gyvena netoliau kaip 50 km. nuo jūros (šį kriterijų atitinka 73 regionai), |
| --- | --- |

—

regionas, kurio daugiau kaip pusė gyventojų gyvena netoliau kaip 50 km. nuo jūros (šį kriterijų atitinka 73 regionai),

| — | Hamburgas, Vokietijos regionas, netenkina apibrėžties kriterijų, tačiau jis įtrauktas į ES pakrantės regionų sąrašą dėl jo didelės įtakos jūrinei veiklai. |
| --- | --- |

—

Hamburgas, Vokietijos regionas, netenkina apibrėžties kriterijų, tačiau jis įtrauktas į ES pakrantės regionų sąrašą dėl jo didelės įtakos jūrinei veiklai.

Source: EUROSTAT, 201, Op.cit.

(10)  Įstojus į Sąjungą Kroatijai, 7 Kroatijos VJPR 527 700 gyventojų prikskiriami aktyviems gyventojams (iš jų 44,7 proc. yra moterys), nedarbo lygis – 17,8 proc., o vidutinis BVP – 20 785 PGS (2013 m., Eurostat). Kitų šalių duomenų ieškoti Eurostat, 2011, Op.cit.

10

(11)  2009 m. lapkričio 27 d., Marselis, CPMR seminaras Leading Europe out of the Crisis: initial proposals from the Regions on the future of the EU budget and policies.. Pirmoje rezoliucijoje (CdR 199/2010), Regionų komitetas siūlo tvirtai remti Europos Parlamento pasiūlymą parengti „Vietos ir regionų valdžios institucijų teritorinį paktą dėl strategijos „Europa 2020“.

11

Leading Europe out of the Crisis: initial proposals from the Regions on the future of the EU budget and policies.

(12)  Scenarios for the Mediterranean – World Economic Forum 2011.

12

Scenarios for the Mediterranean

(13)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“, COM(2012) 494 final, 2012 m. rugsėjo 13 d., Briuselis.

13

(14)  COM(2013) 480 final – 2013/0224 (COD).

14

(15)  Ten pat.

15

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/11

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl statistikos priemonių savanoriškai veiklai įvertinti (nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/02

Pranešėjas Krzysztof PATER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. vasario 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Statistikos priemonės savanoriškai veiklai įvertinti

(nuomonė savo iniciatyva).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 109 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Kadangi savanoriška veikla yra: |
| --- | --- |

1.1

Kadangi savanoriška veikla yra:

| 1.1.1 | stiprus įtraukaus augimo, kuris didina ir socialinį, ir žmogiškąjį kapitalą ir skatina kartų solidarumą, variklis, taip pat turintis nemažą ekonominę vertę; |
| --- | --- |

1.1.1

stiprus įtraukaus augimo, kuris didina ir socialinį, ir žmogiškąjį kapitalą ir skatina kartų solidarumą, variklis, taip pat turintis nemažą ekonominę vertę;

| 1.1.2 | svarbus daugelio socialinės politikos priemonių veiksnys ir viešosios politikos poveikio rodiklis, kurį reikėtų efektyviai įvertinti ir stebėti, kad sprendimus priimantiems asmenims būtų galima pateikti tikrą informaciją; |
| --- | --- |

1.1.2

svarbus daugelio socialinės politikos priemonių veiksnys ir viešosios politikos poveikio rodiklis, kurį reikėtų efektyviai įvertinti ir stebėti, kad sprendimus priimantiems asmenims būtų galima pateikti tikrą informaciją;

| 1.1.3 | tyrimų objektas, kuris šiuo metu nėra pakankamai įvertintas, nes atliekami nenuoseklūs ir pernelyg siauri tyrimai, kuriuose neatsižvelgiama į tokius dalykus, kaip savanoriška pagalba, tiesiogiai teikiama žmonėms už organizacijų ribų, ir kurie nepaiso savanoriško darbo ekonominės vertės, |
| --- | --- |

1.1.3

tyrimų objektas, kuris šiuo metu nėra pakankamai įvertintas, nes atliekami nenuoseklūs ir pernelyg siauri tyrimai, kuriuose neatsižvelgiama į tokius dalykus, kaip savanoriška pagalba, tiesiogiai teikiama žmonėms už organizacijų ribų, ir kurie nepaiso savanoriško darbo ekonominės vertės,

| 1.2 | Komitetas ragina Europos Komisiją: |
| --- | --- |

1.2

Komitetas ragina Europos Komisiją:

| 1.2.1 | sudaryti sąlygas pradėti metodinį darbą ir bandomuosius tyrimus, skirtus nustatyti tyrimus, kuriais ES valstybių narių nacionalinės statistikos tarnybos galėtų grįsti savanoriško darbo tyrimus. Šiuo tikslu reikėtų pasinaudoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Savanoriško darbo įvertinimo vadovu ir ankstesne šalių, kurios jau atliko tyrimus, naudodamos šiame vadove pasiūlytus sprendimus, ankstesne patirtimi; |
| --- | --- |

1.2.1

sudaryti sąlygas pradėti metodinį darbą ir bandomuosius tyrimus, skirtus nustatyti tyrimus, kuriais ES valstybių narių nacionalinės statistikos tarnybos galėtų grįsti savanoriško darbo tyrimus. Šiuo tikslu reikėtų pasinaudoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Savanoriško darbo įvertinimo vadovu ir ankstesne šalių, kurios jau atliko tyrimus, naudodamos šiame vadove pasiūlytus sprendimus, ankstesne patirtimi;

| 1.2.2 | per keletą ateinančių metų parengti standartizuotą savanoriško darbo tyrimų metodiką ir užtikrinti, kad ji būtų priimta atitinkamu Europos Komisijos reglamentu ir valstybės narės ją naudotų reguliariems tyrimams; |
| --- | --- |

1.2.2

per keletą ateinančių metų parengti standartizuotą savanoriško darbo tyrimų metodiką ir užtikrinti, kad ji būtų priimta atitinkamu Europos Komisijos reglamentu ir valstybės narės ją naudotų reguliariems tyrimams;

| 1.2.3 | imtis priemonių ir paskatinti valstybių narių statistikos tarnybas nelaukiant, kol bus priimtas reglamentas, pradėti savanoriško darbo tyrimus; |
| --- | --- |

1.2.3

imtis priemonių ir paskatinti valstybių narių statistikos tarnybas nelaukiant, kol bus priimtas reglamentas, pradėti savanoriško darbo tyrimus;

| 1.2.4 | rinkti ir pateikti nuoseklią informaciją, gautą atskirose valstybėse ar ES lygmeniu atliekant savanoriškos veiklos tyrimus; |
| --- | --- |

1.2.4

rinkti ir pateikti nuoseklią informaciją, gautą atskirose valstybėse ar ES lygmeniu atliekant savanoriškos veiklos tyrimus;

| 1.2.5 | imtis teisinių priemonių, privalomų ES ir valstybių narių lygmeniu ir leidžiančių ne pelno sektoriui bendrai finansuoti viešąsias dotacijas, kai ekonominė savanoriško darbo vertė nustatoma remiantis patikimais statistiniais duomenimis, gautais naudojant atsižvelgiant į šią nuomonę parengtas statistikos priemones. |
| --- | --- |

1.2.5

imtis teisinių priemonių, privalomų ES ir valstybių narių lygmeniu ir leidžiančių ne pelno sektoriui bendrai finansuoti viešąsias dotacijas, kai ekonominė savanoriško darbo vertė nustatoma remiantis patikimais statistiniais duomenimis, gautais naudojant atsižvelgiant į šią nuomonę parengtas statistikos priemones.

| 1.3 | Naudodamasis proga EEESRK taip pat primena, jog būtina sudaryti palankias sąlygas savanoriškai veiklai ir ją remti. Konkretūs pasiūlymai dėl palankių sąlygų savanoriškai veiklai buvo parengti Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) proga. Be kita ko, buvo pasiūlyta nuolat remti savanorišką veiklą, kuri labai prisideda prie bendros gerovės (1). |
| --- | --- |

1.3

Naudodamasis proga EEESRK taip pat primena, jog būtina sudaryti palankias sąlygas savanoriškai veiklai ir ją remti. Konkretūs pasiūlymai dėl palankių sąlygų savanoriškai veiklai buvo parengti Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) proga. Be kita ko, buvo pasiūlyta nuolat remti savanorišką veiklą, kuri labai prisideda prie bendros gerovės (1).

1

2.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| 2.1 | Plačiai (ES institucijose) vartojama termino „savanoriška veikla“ apibrėžtis apima visų rūšių savanorišką veiklą, vykdomą tiek oficialiai, tiek neoficialiai, asmens laisva valia, jo sprendimu ir jam pačiam norint bei nesitinkint gauti finansinės naudos. |
| --- | --- |

2.1

Plačiai (ES institucijose) vartojama termino „savanoriška veikla“ apibrėžtis apima visų rūšių savanorišką veiklą, vykdomą tiek oficialiai, tiek neoficialiai, asmens laisva valia, jo sprendimu ir jam pačiam norint bei nesitinkint gauti finansinės naudos.

| 2.2 | Šią savanoriškos veiklos sampratą atitinka kiek tikslesnė savanoriško darbo apibrėžtis, kuri pateikiama TDO Savanoriško darbo įvertinimo vadove. Šis vadovas naudojamas kaip konceptualus pagrindas įvertinti įvairiomis kultūrinėmis ir teisinėmis sąlygomis vykdomą oficialią ir neoficialią savanorišką veiklą Šiame vadove savanoriškas darbas apibrėžiamas kaip „neapmokamas neprivalomas darbas, tai yra laikas, kurį asmenys, negaudami atlygio, skiria veiklai, kurią jie vykdo per organizaciją arba tiesiogiai kitiems asmenims ne iš savo namų ūkio“ (2). Ši apibrėžtis, kurioje tiksliai išvardijami savanoriško darbo ypatumai, turėtų būti naudojama ir tarptautiniuose palyginamuosiuose tyrimuose. To reikia, nes būtina atsižvelgti į visus svarbius savanoriško darbo ypatumus, kurie minimi atskirose šalyse naudojamose apibrėžtyse, tuo užtikrinant, kad ši tyrimų sritis būtų vienodai apibrėžta nepriklausomai nuo vietos aplinkybių. |
| --- | --- |

2.2

Šią savanoriškos veiklos sampratą atitinka kiek tikslesnė savanoriško darbo apibrėžtis, kuri pateikiama TDO Savanoriško darbo įvertinimo vadove. Šis vadovas naudojamas kaip konceptualus pagrindas įvertinti įvairiomis kultūrinėmis ir teisinėmis sąlygomis vykdomą oficialią ir neoficialią savanorišką veiklą Šiame vadove savanoriškas darbas apibrėžiamas kaip „neapmokamas neprivalomas darbas, tai yra laikas, kurį asmenys, negaudami atlygio, skiria veiklai, kurią jie vykdo per organizaciją arba tiesiogiai kitiems asmenims ne iš savo namų ūkio“ (2). Ši apibrėžtis, kurioje tiksliai išvardijami savanoriško darbo ypatumai, turėtų būti naudojama ir tarptautiniuose palyginamuosiuose tyrimuose. To reikia, nes būtina atsižvelgti į visus svarbius savanoriško darbo ypatumus, kurie minimi atskirose šalyse naudojamose apibrėžtyse, tuo užtikrinant, kad ši tyrimų sritis būtų vienodai apibrėžta nepriklausomai nuo vietos aplinkybių.

2

| 2.3 | Pastaraisiais metais, ypač dėl 2011-ųjų – Europos savanoriškos veiklos metų, daugelyje Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos, taip pat EESRK ir Regionų komiteto ir Europos pilietinės visuomenės dokumentų, buvo pažymėta, kad savanoriška veikla yra susijusi su pagrindinėmis ES vertybėmis, tokiomis kaip piliečių dalyvavimas ir solidarumas su tais, kuriems reikia pagalbos. Pabrėžiama, kad savanoriška veikla daug prisideda prie to visuomenės gerovės komponento, kurio negalima įvertinti bendru vidaus produktu (BVP), ir turi didelę įtaką žmonių gyvenimo kokybei. Vertinant sistemiškai savanoriškas darbas padeda kurti socialinį kapitalą, kurti ir stiprinti pasitikėjimo ir bendradarbiavimo ryšius ir tuo pat metu puoselėja visuotinai priimtinas visuomenės normas ir vertybes. Neoficiali savanoriška veikla yra svarbi investavimo į žmogiškąjį kapitalą forma, pavyzdžiui, per neoficialią vaikų ir jaunimo priežiūrą ir jų savišvietą, o oficiali savanoriška veikla be kita ko atlieka svarbų vaidmenį ugdant transversaliuosius įgūdžius ir įgyjant naujus profesinius įgūdžius. Savanoriška pagyvenusių žmonių priežiūra, taip pat savanoriška priežiūra, kuria teikia pagyvenę žmonės, yra nepaprastai svarbi senėjančiai Europos valstybių visuomenei. Visi šie ypatumai, kurie atkreipia dėmesį į savanoriškos veiklos vaidmenį siekiant socialinės sanglaudos ir sudarant sąlygas užimtumui, reiškia, kad savanoriška veikla laikoma svarbiu įtraukaus augimo, kuris yra vienas iš ES vystymosi strategijos „Europa 2020“ kertinių akmenų, elementu. |
| --- | --- |

2.3

Pastaraisiais metais, ypač dėl 2011-ųjų – Europos savanoriškos veiklos metų, daugelyje Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos, taip pat EESRK ir Regionų komiteto ir Europos pilietinės visuomenės dokumentų, buvo pažymėta, kad savanoriška veikla yra susijusi su pagrindinėmis ES vertybėmis, tokiomis kaip piliečių dalyvavimas ir solidarumas su tais, kuriems reikia pagalbos. Pabrėžiama, kad savanoriška veikla daug prisideda prie to visuomenės gerovės komponento, kurio negalima įvertinti bendru vidaus produktu (BVP), ir turi didelę įtaką žmonių gyvenimo kokybei. Vertinant sistemiškai savanoriškas darbas padeda kurti socialinį kapitalą, kurti ir stiprinti pasitikėjimo ir bendradarbiavimo ryšius ir tuo pat metu puoselėja visuotinai priimtinas visuomenės normas ir vertybes. Neoficiali savanoriška veikla yra svarbi investavimo į žmogiškąjį kapitalą forma, pavyzdžiui, per neoficialią vaikų ir jaunimo priežiūrą ir jų savišvietą, o oficiali savanoriška veikla be kita ko atlieka svarbų vaidmenį ugdant transversaliuosius įgūdžius ir įgyjant naujus profesinius įgūdžius. Savanoriška pagyvenusių žmonių priežiūra, taip pat savanoriška priežiūra, kuria teikia pagyvenę žmonės, yra nepaprastai svarbi senėjančiai Europos valstybių visuomenei. Visi šie ypatumai, kurie atkreipia dėmesį į savanoriškos veiklos vaidmenį siekiant socialinės sanglaudos ir sudarant sąlygas užimtumui, reiškia, kad savanoriška veikla laikoma svarbiu įtraukaus augimo, kuris yra vienas iš ES vystymosi strategijos „Europa 2020“ kertinių akmenų, elementu.

| 2.4 | Buvo daug diskutuojama dėl rekomendacijų, kurios atkreipia dėmesį į būtinybę rinkti palyginamus duomenis, iliustruojančius socialinę ir ekonominę savanoriškos veiklos svarbą. Šiuo klausimu buvo minėta, kad TDO vadove pasiūlyta metodika būtų tinkamas modelis statistiniams tyrimams šioje srityje (3). |
| --- | --- |

2.4

Buvo daug diskutuojama dėl rekomendacijų, kurios atkreipia dėmesį į būtinybę rinkti palyginamus duomenis, iliustruojančius socialinę ir ekonominę savanoriškos veiklos svarbą. Šiuo klausimu buvo minėta, kad TDO vadove pasiūlyta metodika būtų tinkamas modelis statistiniams tyrimams šioje srityje (3).

3

| 2.5 | Šios rekomendacijos buvo neabejotinai susijusios su išvadomis, kad apie savanorišką veiklą nėra pakankamai duomenų – ši išvada tebegalioja ir šiandien. |
| --- | --- |

2.5

Šios rekomendacijos buvo neabejotinai susijusios su išvadomis, kad apie savanorišką veiklą nėra pakankamai duomenų – ši išvada tebegalioja ir šiandien.

| 2.6 | Savanoriška veikla atskirose šalyse šiek tiek tyrinėta – buvo nagrinėjami daugelis svarbių savanoriškos veiklos aspektų (ne tik dalyvavimo savanoriškoje veikloje lygis ir į šį darbą įsitraukusių žmonių demografinis profilis, bet ir savanorių motyvacija). Viena iš kliūčių panaudoti šiuos tyrimus analizei ES lygmeniu yra nenuoseklumas, nes skirtinga yra savanoriškos veiklos apibrėžties aprėptis ir šios apibrėžties nustatymo priemonės, taip pat yra ir kitų metodologinių skirtumų (pavyzdžiui, tiriamasis laikotarpis, skirtingos apklausiamų gyventojų amžiaus kategorijos, skirtingi tyrimų metodai, rezultatų tikslumas), taip pat skiriasi tyrimų datos. Kaip teigiama konsultantų bendrovės GHK Europos Komisijos užsakymu parengtoje ataskaitoje, rezultatai kai kuriais atvejais gali skirtis netgi 30–40 procentinių punktų (4). |
| --- | --- |

2.6

Savanoriška veikla atskirose šalyse šiek tiek tyrinėta – buvo nagrinėjami daugelis svarbių savanoriškos veiklos aspektų (ne tik dalyvavimo savanoriškoje veikloje lygis ir į šį darbą įsitraukusių žmonių demografinis profilis, bet ir savanorių motyvacija). Viena iš kliūčių panaudoti šiuos tyrimus analizei ES lygmeniu yra nenuoseklumas, nes skirtinga yra savanoriškos veiklos apibrėžties aprėptis ir šios apibrėžties nustatymo priemonės, taip pat yra ir kitų metodologinių skirtumų (pavyzdžiui, tiriamasis laikotarpis, skirtingos apklausiamų gyventojų amžiaus kategorijos, skirtingi tyrimų metodai, rezultatų tikslumas), taip pat skiriasi tyrimų datos. Kaip teigiama konsultantų bendrovės GHK Europos Komisijos užsakymu parengtoje ataskaitoje, rezultatai kai kuriais atvejais gali skirtis netgi 30–40 procentinių punktų (4).

4

| 2.7 | Reguliariai renkami ir tarptautiniu lygmeniu palyginami duomenys apie savanorišką veiklą yra palyginti ribotos aprėpties ir daugiausia susiję su dalyvavimo savanoriškame darbe (taikant įvairias tokio darbo apibrėžtis) per įvairias organizacijas (oficiali savanoriška veikla) paplitimu ir demografiniu tokią veiklą vykdančių žmonių profiliu. Kartais tyrimai būna skirti ir kitiems klausimams, pavyzdžiui, savanoriškos veiklos dažnumui (5). Kai kurie iš šių tyrimų neapsiriboja bendru klausimu apie vienaip ar kitaip apibrėžtą savanorišką veiklą, tačiau domisi įvairioms (dažniausiai daugiau kaip dešimčia) organizacijų ar veiklos, kurioms žmonės skiria savo laisvą laiką, rūšims (6). Palyginti rečiausiai užduodamas klausimas yra klausimas apie tai, kiek valandų dirba savanoriai (7). |
| --- | --- |

2.7

Reguliariai renkami ir tarptautiniu lygmeniu palyginami duomenys apie savanorišką veiklą yra palyginti ribotos aprėpties ir daugiausia susiję su dalyvavimo savanoriškame darbe (taikant įvairias tokio darbo apibrėžtis) per įvairias organizacijas (oficiali savanoriška veikla) paplitimu ir demografiniu tokią veiklą vykdančių žmonių profiliu. Kartais tyrimai būna skirti ir kitiems klausimams, pavyzdžiui, savanoriškos veiklos dažnumui (5). Kai kurie iš šių tyrimų neapsiriboja bendru klausimu apie vienaip ar kitaip apibrėžtą savanorišką veiklą, tačiau domisi įvairioms (dažniausiai daugiau kaip dešimčia) organizacijų ar veiklos, kurioms žmonės skiria savo laisvą laiką, rūšims (6). Palyginti rečiausiai užduodamas klausimas yra klausimas apie tai, kiek valandų dirba savanoriai (7).

5

6

7

| 2.8 | Nepaisant didelių rezultatų skirtumų tarp atskirų tarptautinių tyrimų, taip pat didelių skirtumų tarp nacionalinių ir tarptautinių rezultatų, vis tiek galima teigti, kad savanoriška veikla, net jeigu tik kalbama apie oficialią savanorišką veiklą, yra labai paplitusi. Apskaičiuota, kad ES tarp vyresnių kaip 15 metų gyventojų yra 92–150 milijonų savanorių, o tai reiškia, kad nuo 22 iki 26 proc. suaugusių žmonių visose ES šalyse imasi savanoriško, neapmokamo darbo įvairiose organizacijose (8). Didžiųjų ES institucijų pozicija savanoriškos veiklos atžvilgiu remiasi prielaida, kad savanorių yra palyginti nedaug – ne daugiau kaip 100 milijonų (9). |
| --- | --- |

2.8

Nepaisant didelių rezultatų skirtumų tarp atskirų tarptautinių tyrimų, taip pat didelių skirtumų tarp nacionalinių ir tarptautinių rezultatų, vis tiek galima teigti, kad savanoriška veikla, net jeigu tik kalbama apie oficialią savanorišką veiklą, yra labai paplitusi. Apskaičiuota, kad ES tarp vyresnių kaip 15 metų gyventojų yra 92–150 milijonų savanorių, o tai reiškia, kad nuo 22 iki 26 proc. suaugusių žmonių visose ES šalyse imasi savanoriško, neapmokamo darbo įvairiose organizacijose (8). Didžiųjų ES institucijų pozicija savanoriškos veiklos atžvilgiu remiasi prielaida, kad savanorių yra palyginti nedaug – ne daugiau kaip 100 milijonų (9).

8

9

| 2.9 | Remiantis šiuo metu turimais duomenimis apie savanorišką veiklą kol kas neįmanoma atlikti analizės, apie kurią kalbama Europos Komisijos, Parlamento, Tarybos ar EESRK dokumentuose. Šiuo metu neįmanoma patikimai įvertinti ekonominės savanoriškos veiklos svarbos ar jos indėlio į ES lygmens politiką. Taip pat neįmanoma nustatyti ir kiek iš viso laiko skiriama savanoriškam darbui ar nustatyti savanoriško darbo piniginės vertės, taigi savanoriškos veiklos masto neįmanoma įvertinti universaliaisiais ekonominiais rodikliais, tokiais kaip nacionalinis užimtumas (žmonių, kurie dirba nacionalinėje ekonomikoje, skaičius) ar BVP. Vieninteliai šiuo metu turimi duomenys yra duomenys apie oficialią savanorišką veiklą, vykdomą ne pelno organizacijose ir įvertintą taikant nelabai nuoseklią metodiką. Šie duomenys gauti vykdant tarptautinį Palyginamąjį ne pelno sektoriaus projektą, kurio koordinatorius buvo Johns Hopkins universitetas. Šie duomenys parodė, kokia dalis BVP tenka savanoriškam darbui, atliekamam ne pelno organizacijose, ir nustatė dirbančių gyventojų užimtumo potencialą tik trijose ES valstybėse: Čekijoje (0,2 proc. BVP ir 0,5 proc. dirbančių gyventojų), Prancūzijoje (1,4 proc. ir 3,2 proc.) ir Belgijoje (0,7 proc., apie dirbančius gyventojus duomenų nėra) (10). |
| --- | --- |

2.9

Remiantis šiuo metu turimais duomenimis apie savanorišką veiklą kol kas neįmanoma atlikti analizės, apie kurią kalbama Europos Komisijos, Parlamento, Tarybos ar EESRK dokumentuose. Šiuo metu neįmanoma patikimai įvertinti ekonominės savanoriškos veiklos svarbos ar jos indėlio į ES lygmens politiką. Taip pat neįmanoma nustatyti ir kiek iš viso laiko skiriama savanoriškam darbui ar nustatyti savanoriško darbo piniginės vertės, taigi savanoriškos veiklos masto neįmanoma įvertinti universaliaisiais ekonominiais rodikliais, tokiais kaip nacionalinis užimtumas (žmonių, kurie dirba nacionalinėje ekonomikoje, skaičius) ar BVP. Vieninteliai šiuo metu turimi duomenys yra duomenys apie oficialią savanorišką veiklą, vykdomą ne pelno organizacijose ir įvertintą taikant nelabai nuoseklią metodiką. Šie duomenys gauti vykdant tarptautinį Palyginamąjį ne pelno sektoriaus projektą, kurio koordinatorius buvo Johns Hopkins universitetas. Šie duomenys parodė, kokia dalis BVP tenka savanoriškam darbui, atliekamam ne pelno organizacijose, ir nustatė dirbančių gyventojų užimtumo potencialą tik trijose ES valstybėse: Čekijoje (0,2 proc. BVP ir 0,5 proc. dirbančių gyventojų), Prancūzijoje (1,4 proc. ir 3,2 proc.) ir Belgijoje (0,7 proc., apie dirbančius gyventojus duomenų nėra) (10).

10

| 2.10 | Vadovaudamosi metodiniais TDO vadovo principais, trijų ES valstybių (Lenkijos, Vengrijos ir Italijos) statistikos tarnybos jau atliko tyrimus, skirtus savanoriško darbo mastui ir vertei, tuo tarpu kitų šalių statistikai tik ruošiasi tokiems tyrimams (11). Šiuo metu Lenkija turi 2011 m. duomenis. Jie rodo, kad bendra, oficiali ir neoficiali savanoriška veikla sudarė 9,6 proc. platesnėje nacionalinėje ekonomikoje (apimančioje savanorių darbą) dirbančių darbo ekvivalento ir 2,8 proc. plačiai apibrėžto BVP. Lenkijoje, kur šeimos ryšiai yra ypač tamprūs, savanoriškas darbas daugiausia yra neoficiali savanoriška veikla – tokių savanorių dalis sudaro 8 proc. žmonių, dirbančių nacionalinėje ekonomikoje, kuri apima ir savanorišką veiklą, ir jų veiklos indėlis į plačiai apibrėžtą BVP buvo įvertintas 2,2 proc. Oficiali savanoriška veikla sudarė 1,6 proc. ir 0,6 proc. pirmiau minėtų rodiklių (12). |
| --- | --- |

2.10

Vadovaudamosi metodiniais TDO vadovo principais, trijų ES valstybių (Lenkijos, Vengrijos ir Italijos) statistikos tarnybos jau atliko tyrimus, skirtus savanoriško darbo mastui ir vertei, tuo tarpu kitų šalių statistikai tik ruošiasi tokiems tyrimams (11). Šiuo metu Lenkija turi 2011 m. duomenis. Jie rodo, kad bendra, oficiali ir neoficiali savanoriška veikla sudarė 9,6 proc. platesnėje nacionalinėje ekonomikoje (apimančioje savanorių darbą) dirbančių darbo ekvivalento ir 2,8 proc. plačiai apibrėžto BVP. Lenkijoje, kur šeimos ryšiai yra ypač tamprūs, savanoriškas darbas daugiausia yra neoficiali savanoriška veikla – tokių savanorių dalis sudaro 8 proc. žmonių, dirbančių nacionalinėje ekonomikoje, kuri apima ir savanorišką veiklą, ir jų veiklos indėlis į plačiai apibrėžtą BVP buvo įvertintas 2,2 proc. Oficiali savanoriška veikla sudarė 1,6 proc. ir 0,6 proc. pirmiau minėtų rodiklių (12).

11

12

3.   TDO vadovas – išsami ir universali savanoriškos veiklos tyrimo metodika

TDO vadovas – išsami ir universali savanoriškos veiklos tyrimo metodika

| 3.1 | Kaip minėta pirmiau, TDO paskelbtas savanoriško darbo vertinimo vadovas visuose savanoriškai veiklai skirtuose ES dokumentuose minimas kaip tinkamas šios srities statistinių tyrimų modelis. Į šiame vadove pateikiamus metodinius sprendimus taip pat buvo atkreiptas dėmesys Tarptautinėje darbo statistikos konferencijoje, kur buvo pasakyta, jog vadovas – tinkamas pagrindas savanoriško darbo tyrimams. Siūloma savanorišką darbą įtraukti į oficialią užimtumo statistiką (13). Šiame vadove siūlomiems sprendimams pritarė ir suinteresuotieji subjektai iš trečiojo sektoriaus – daugelis nevyriausybinių organizacijų sutiko, jog šį modelį galima naudoti atliekant savanoriškos veiklos tyrimus (14). |
| --- | --- |

3.1

Kaip minėta pirmiau, TDO paskelbtas savanoriško darbo vertinimo vadovas visuose savanoriškai veiklai skirtuose ES dokumentuose minimas kaip tinkamas šios srities statistinių tyrimų modelis. Į šiame vadove pateikiamus metodinius sprendimus taip pat buvo atkreiptas dėmesys Tarptautinėje darbo statistikos konferencijoje, kur buvo pasakyta, jog vadovas – tinkamas pagrindas savanoriško darbo tyrimams. Siūloma savanorišką darbą įtraukti į oficialią užimtumo statistiką (13). Šiame vadove siūlomiems sprendimams pritarė ir suinteresuotieji subjektai iš trečiojo sektoriaus – daugelis nevyriausybinių organizacijų sutiko, jog šį modelį galima naudoti atliekant savanoriškos veiklos tyrimus (14).

13

14

| 3.2 | TDO vadove pasiūlyta metodika taip pat padėtų pašalinti duomenų apie savanorišką veiklą trečiajame sektoriuje trūkumą arba nenuoseklumą – į šią problemą dėmesį atkreipė Palyginamasis ne pelno sektoriaus projektas. Vėliau buvo pažymėta, jog ši problema – didelė kliūtis parengti tikslius statistinius duomenis nacionalinėms sąskaitoms arba ne pelno sektoriaus palydovinei sąskaitai (15). |
| --- | --- |

3.2

TDO vadove pasiūlyta metodika taip pat padėtų pašalinti duomenų apie savanorišką veiklą trečiajame sektoriuje trūkumą arba nenuoseklumą – į šią problemą dėmesį atkreipė Palyginamasis ne pelno sektoriaus projektas. Vėliau buvo pažymėta, jog ši problema – didelė kliūtis parengti tikslius statistinius duomenis nacionalinėms sąskaitoms arba ne pelno sektoriaus palydovinei sąskaitai (15).

15

| 3.3 | Ši metodika remiasi praktine reiškinio, kuris vadove vadinamas „savanorišku darbu“, apibrėžtimi. Apibrėžtis nesiremia konkrečiu terminu ar terminais, kurie vienodai vartojami šalyse, kuriose atliekamas tyrimas, bet veikiau yra aprašomojo pobūdžio apibrėžtis, kuri akcentuoja tris svarbiausius ypatumus. Savanoriškas darbas tai veikla, kuri yra:






  a) | produktyvi, |
| --- | --- | --- |

3.3

Ši metodika remiasi praktine reiškinio, kuris vadove vadinamas „savanorišku darbu“, apibrėžtimi. Apibrėžtis nesiremia konkrečiu terminu ar terminais, kurie vienodai vartojami šalyse, kuriose atliekamas tyrimas, bet veikiau yra aprašomojo pobūdžio apibrėžtis, kuri akcentuoja tris svarbiausius ypatumus. Savanoriškas darbas tai veikla, kuri yra:

a)

produktyvi,

| b) | neatlyginama, |
| --- | --- |

b)

neatlyginama,

| c) | neprivaloma ir |
| --- | --- |

c)

neprivaloma ir

| d) | atliekama ne savo namų ūkio naudai. |
| --- | --- |

d)

atliekama ne savo namų ūkio naudai.

TDO vadove yra daug papildomų paaiškinimų, kurie padeda pašalinti galimas abejones dėl kriterijų interpretavimo (16).

16

| 3.4 | Kadangi vadove tyrimams numatyta plati sritis, galima patenkinti daugelio suinteresuotųjų subjektų poreikius gauti tam tikrą informaciją. Pagrindinė vadove pateikiama savanoriško darbo apibrėžtis reiškia, jog tyrimai apims didelį spektrą, įskaitant oficialią savanorišką veiklą (TDO vadinama netiesioginiu savanorišku darbu) ir neoficialią savanorišką veiklą (TDO vadinamą tiesioginiu savanorišku darbu). Be to, taikant vadovo metodiką neapsiribojama vieninteliu sektoriumi, o apimama savanoriška veikla tiek trečiajame sektoriuje, tiek viešojo sektoriaus institucijose, ir yra galimybė atskirti duomenis, pavyzdžiui, pagal sritį ir institucinį sektorių. Renkami duomenys yra aiškiai apibrėžti ir juos galima lanksčiai panaudoti. |
| --- | --- |

3.4

Kadangi vadove tyrimams numatyta plati sritis, galima patenkinti daugelio suinteresuotųjų subjektų poreikius gauti tam tikrą informaciją. Pagrindinė vadove pateikiama savanoriško darbo apibrėžtis reiškia, jog tyrimai apims didelį spektrą, įskaitant oficialią savanorišką veiklą (TDO vadinama netiesioginiu savanorišku darbu) ir neoficialią savanorišką veiklą (TDO vadinamą tiesioginiu savanorišku darbu). Be to, taikant vadovo metodiką neapsiribojama vieninteliu sektoriumi, o apimama savanoriška veikla tiek trečiajame sektoriuje, tiek viešojo sektoriaus institucijose, ir yra galimybė atskirti duomenis, pavyzdžiui, pagal sritį ir institucinį sektorių. Renkami duomenys yra aiškiai apibrėžti ir juos galima lanksčiai panaudoti.

| 3.5 | TDO vadove pasiūlytas tyrimų modelis remiasi keletu bendrųjų principų, kurie užtikrina nuoseklumą, nepriklausomai nuo apklausos, kuria remiasi tyrimas tipo:






  a) | apklausiama kiek galima daugiau gyventojų, siekiant įtraukti visus reikiamus gyventojų segmentus; |
| --- | --- | --- |

3.5

TDO vadove pasiūlytas tyrimų modelis remiasi keletu bendrųjų principų, kurie užtikrina nuoseklumą, nepriklausomai nuo apklausos, kuria remiasi tyrimas tipo:

a)

apklausiama kiek galima daugiau gyventojų, siekiant įtraukti visus reikiamus gyventojų segmentus;

| b) | naudojama vadove pateikiama „savanoriško darbo“ apibrėžtis ir jai patikslinti pasirinkta terminologija; |
| --- | --- |

b)

naudojama vadove pateikiama „savanoriško darbo“ apibrėžtis ir jai patikslinti pasirinkta terminologija;

| c) | apimamos visos savanoriškos veiklos rūšys (t. y. savanoriškas darbas organizacijose, savanoriškas darbas, kuris atliekamas tiesiogiai asmenims, nepriklausantiems namų ūkiui, arba bendruomenei); |
| --- | --- |

c)

apimamos visos savanoriškos veiklos rūšys (t. y. savanoriškas darbas organizacijose, savanoriškas darbas, kuris atliekamas tiesiogiai asmenims, nepriklausantiems namų ūkiui, arba bendruomenei);

| d) | apžvelgiami kintamieji, įtraukti į rekomenduojamą apklausos modulį: savanoriškai veiklai skirtas laikas (valandos, kai buvo tikrai dirbama), veiklos (profesijos) tipas, sritis, kurioje vykdoma savanoriška veikla (pramonės ar institucinis sektorius); |
| --- | --- |

d)

apžvelgiami kintamieji, įtraukti į rekomenduojamą apklausos modulį: savanoriškai veiklai skirtas laikas (valandos, kai buvo tikrai dirbama), veiklos (profesijos) tipas, sritis, kurioje vykdoma savanoriška veikla (pramonės ar institucinis sektorius);

| e) | gebėjimas konvertuoti duomenis apie savanorišką veiklą į įprastinius profesinius (ISCO) ir pramonės (NACE arba ne pelno sektoriaus (INCNPO) klasifikatorių kodus, kad būtų galima atlikti papildomą darbo rinkos analizę, įskaitant ekonominės vertės priskyrimą savanoriškam darbui (17). |
| --- | --- |

e)

gebėjimas konvertuoti duomenis apie savanorišką veiklą į įprastinius profesinius (ISCO) ir pramonės (NACE arba ne pelno sektoriaus (INCNPO) klasifikatorių kodus, kad būtų galima atlikti papildomą darbo rinkos analizę, įskaitant ekonominės vertės priskyrimą savanoriškam darbui (17).

17

| 3.6 | Siūloma metodika suteikia galimybę tyrimus orientuoti į duomenis, kurių reikia norint įprastais ekonominiais vienetais įvertinti savanoriško darbo apimtį ir vertę ir taip šiuos dydžius palyginti su nacionaliniu užimtumu arba BVP. Surinkti duomenys gali būti naudojami siekiant nustatyti įvairių rūšių instituciniame ar ūkio sektoriuose atliekamo savanoriško darbo apimtį ir vertę pagal veiklos rūšį, regioną, urbanizacijos lygmenį ir kt. |
| --- | --- |

3.6

Siūloma metodika suteikia galimybę tyrimus orientuoti į duomenis, kurių reikia norint įprastais ekonominiais vienetais įvertinti savanoriško darbo apimtį ir vertę ir taip šiuos dydžius palyginti su nacionaliniu užimtumu arba BVP. Surinkti duomenys gali būti naudojami siekiant nustatyti įvairių rūšių instituciniame ar ūkio sektoriuose atliekamo savanoriško darbo apimtį ir vertę pagal veiklos rūšį, regioną, urbanizacijos lygmenį ir kt.

| 3.7 | Remiantis duomenimis, surinktais naudojant savanoriško darbo modulį, taip pat galima atlikti įvairią socialinio pobūdžio analizę. Įmanoma išanalizuoti savanoriško darbo mastą ir intensyvumą, jo formas (darbas žmonėms ar organizacijoms, o oficialių organizacijų atveju įmanoma patikslinti veiklos sritį ar sektorių). Atliekant tokią analizę galima atsižvelgti į įvairias savanorių savybes: demografinius ypatumus (pavyzdžiui, amžių, lytį, šeiminį statusą), vietą (pavyzdžiui, regioną, vietovės dydį) ir profesiją, išsilavinimą ir materialinę padėtį. Savanoriško darbo modulį papildžius papildomais klausimais taip pat būtų galima analizuoti savanorių motyvaciją, priežastis, kodėl savanoriškos veiklos nesiimama ir kt. |
| --- | --- |

3.7

Remiantis duomenimis, surinktais naudojant savanoriško darbo modulį, taip pat galima atlikti įvairią socialinio pobūdžio analizę. Įmanoma išanalizuoti savanoriško darbo mastą ir intensyvumą, jo formas (darbas žmonėms ar organizacijoms, o oficialių organizacijų atveju įmanoma patikslinti veiklos sritį ar sektorių). Atliekant tokią analizę galima atsižvelgti į įvairias savanorių savybes: demografinius ypatumus (pavyzdžiui, amžių, lytį, šeiminį statusą), vietą (pavyzdžiui, regioną, vietovės dydį) ir profesiją, išsilavinimą ir materialinę padėtį. Savanoriško darbo modulį papildžius papildomais klausimais taip pat būtų galima analizuoti savanorių motyvaciją, priežastis, kodėl savanoriškos veiklos nesiimama ir kt.

| 3.8 | Kadangi respondentai išsamius ir patikimus duomenis paprastai gali pateikti tik apie neseną praeitį, vadove klausimams apie savanorišką darbą siūlomas keturių savaičių tiriamasis laikotarpis Tai lemia poreikis kiek galima tiksliau nustatyti, kiek iš tikrųjų valandų skiriama savanoriškai veiklai. Šis keturių savaičių laikotarpis yra gerokai trumpesnis už įprastą 12 mėnesių laikotarpį, kuris naudojamas atliekant daugelį savanoriškai veiklai skirtų tyrimų. Trumpesnis tiriamasis laikotarpis reiškia, jog gaunami mažesni savanoriško darbo masto (savanorių skaičiaus) rodikliai, todėl kyla pavojus, kad rezultatus iškreips sezoniniai svyravimai. Todėl palyginamumo tikslais rekomenduojama naudoti keturių savaičių laikotarpį ir rasti būdų išlyginti sezoniškumą ir užtikrinti tinkamo dydžio imtį, kad apklausos metu būtų nustatyta pakankamai savanorių ir būtų galima atlikti tolesnius valandų skaičiaus skaičiavimus įvairiose grupėse. |
| --- | --- |

3.8

Kadangi respondentai išsamius ir patikimus duomenis paprastai gali pateikti tik apie neseną praeitį, vadove klausimams apie savanorišką darbą siūlomas keturių savaičių tiriamasis laikotarpis Tai lemia poreikis kiek galima tiksliau nustatyti, kiek iš tikrųjų valandų skiriama savanoriškai veiklai. Šis keturių savaičių laikotarpis yra gerokai trumpesnis už įprastą 12 mėnesių laikotarpį, kuris naudojamas atliekant daugelį savanoriškai veiklai skirtų tyrimų. Trumpesnis tiriamasis laikotarpis reiškia, jog gaunami mažesni savanoriško darbo masto (savanorių skaičiaus) rodikliai, todėl kyla pavojus, kad rezultatus iškreips sezoniniai svyravimai. Todėl palyginamumo tikslais rekomenduojama naudoti keturių savaičių laikotarpį ir rasti būdų išlyginti sezoniškumą ir užtikrinti tinkamo dydžio imtį, kad apklausos metu būtų nustatyta pakankamai savanorių ir būtų galima atlikti tolesnius valandų skaičiaus skaičiavimus įvairiose grupėse.

| 3.9 | Vadovo rekomenduojamas savanoriško darbo tyrimų metodas yra Darbo jėgos tyrimas arba kitas namų ūkių apklausos modulis. Darbo jėgos tyrimas turi nemažai privalumų:






  a) | visiškas gautų rezultatų palyginamumas ir patikimumas, nes naudojama didelė reprezentatyvioji imtis ir universali metodika (Darbo jėgos tyrimas); |
| --- | --- | --- |

3.9

Vadovo rekomenduojamas savanoriško darbo tyrimų metodas yra Darbo jėgos tyrimas arba kitas namų ūkių apklausos modulis. Darbo jėgos tyrimas turi nemažai privalumų:

a)

visiškas gautų rezultatų palyginamumas ir patikimumas, nes naudojama didelė reprezentatyvioji imtis ir universali metodika (Darbo jėgos tyrimas);

| b) | sumažinama našta oficialiai statistikos sistemai ir respondentams; |
| --- | --- |

b)

sumažinama našta oficialiai statistikos sistemai ir respondentams;

| c) | yra galimybė analizuoti savanoriško darbo duomenis lyginant juos su duomenimis, gautais atliekant Darbo jėgos tyrimą ir patikslinančias demografinę, socialinę ir profesinę padėtį; |
| --- | --- |

c)

yra galimybė analizuoti savanoriško darbo duomenis lyginant juos su duomenimis, gautais atliekant Darbo jėgos tyrimą ir patikslinančias demografinę, socialinę ir profesinę padėtį;

| d) | mažos sąnaudos pasiekiant respondentus; |
| --- | --- |

d)

mažos sąnaudos pasiekiant respondentus;

| e) | galimybė panaudoti klausėjus, turinčius patirties, kaip naudojant įvairius oficialios statistikos klasifikatorius (ypač profesijų klasifikatorių (ISCO)) kodais užrašyti įvairias darbo rūšis, |
| --- | --- |

e)

galimybė panaudoti klausėjus, turinčius patirties, kaip naudojant įvairius oficialios statistikos klasifikatorius (ypač profesijų klasifikatorių (ISCO)) kodais užrašyti įvairias darbo rūšis,

| f) | tinkamas kognityvinis tyrimų kontekstas (klausimai apie neapmokamą darbą natūraliai papildo klausimus apie apmokamą darbą). |
| --- | --- |

f)

tinkamas kognityvinis tyrimų kontekstas (klausimai apie neapmokamą darbą natūraliai papildo klausimus apie apmokamą darbą).

| 3.10 | Savanoriškos veiklos tyrimai naudojant Darbo jėgos tyrimo modulį taip pat turi savo trūkumų ir problemų, kurios sprendžiamos atsižvelgiant į vietos sąlygas arba remiantis bendrais principais:






  a) | jeigu apklausa vykdoma ne tiesiogiai, o telefonu, kas yra vis labiau įprasta atliekant Darbo jėgos tyrimą, sutrumpėja pokalbio laikas, todėl gali būti gauti duomenys apie mažesnį nei iš tikrųjų savanoriškos veiklos mastą ypač tose šalyse, kur dar nepakankamai žinoma apie savanorišką veiklą ir ji nėra įaugusi į kasdienę kalbą. Todėl atliekant apklausą reikia numatyti laiko papildomiems paaiškinimams arba pavyzdžiams (18); |
| --- | --- | --- |

3.10

Savanoriškos veiklos tyrimai naudojant Darbo jėgos tyrimo modulį taip pat turi savo trūkumų ir problemų, kurios sprendžiamos atsižvelgiant į vietos sąlygas arba remiantis bendrais principais:

a)

jeigu apklausa vykdoma ne tiesiogiai, o telefonu, kas yra vis labiau įprasta atliekant Darbo jėgos tyrimą, sutrumpėja pokalbio laikas, todėl gali būti gauti duomenys apie mažesnį nei iš tikrųjų savanoriškos veiklos mastą ypač tose šalyse, kur dar nepakankamai žinoma apie savanorišką veiklą ir ji nėra įaugusi į kasdienę kalbą. Todėl atliekant apklausą reikia numatyti laiko papildomiems paaiškinimams arba pavyzdžiams (18);

18

| b) | pirmiau minėtą problemą galima išspręsti klausimus iš savanoriško darbo įvertinimo modulio įtraukus į platesnes apklausas, kurios atliekamos esant tiesioginiam kontaktui tarp klausėjo ir respondento (tiesioginis metodas) (19); |
| --- | --- |

b)

pirmiau minėtą problemą galima išspręsti klausimus iš savanoriško darbo įvertinimo modulio įtraukus į platesnes apklausas, kurios atliekamos esant tiesioginiam kontaktui tarp klausėjo ir respondento (tiesioginis metodas) (19);

tiesioginis metodas

19

| c) | TDO vadovo autoriai rekomenduoja universaliai spręsti kai kurias iš pirmiau nurodytų problemų, susijusių su šio modulio taikymu savanoriško darbo tyrimams. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į išvadą, kad informacija, gauta iš atsitiktinių respondentų, yra blogesnės kokybės, rekomenduojama apklausti tik tuos žmones, kurie tiesiogiai susiję su tyrimu, užuot naudojus iš sutuoktinio ar kitų šeimos narių gautą informaciją apie kažkieno savanorišką darbą. Jeigu iškiltų sunkumų taikyti kompleksinius universaliuosius klasifikatorius, pavyzdžiui, NACE, autoriai numato galimybę naudoti paprastesnius klasifikatorius, pavyzdžiui, ICNPO (20). |
| --- | --- |

c)

TDO vadovo autoriai rekomenduoja universaliai spręsti kai kurias iš pirmiau nurodytų problemų, susijusių su šio modulio taikymu savanoriško darbo tyrimams. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į išvadą, kad informacija, gauta iš atsitiktinių respondentų, yra blogesnės kokybės, rekomenduojama apklausti tik tuos žmones, kurie tiesiogiai susiję su tyrimu, užuot naudojus iš sutuoktinio ar kitų šeimos narių gautą informaciją apie kažkieno savanorišką darbą. Jeigu iškiltų sunkumų taikyti kompleksinius universaliuosius klasifikatorius, pavyzdžiui, NACE, autoriai numato galimybę naudoti paprastesnius klasifikatorius, pavyzdžiui, ICNPO (20).

20

| 3.11 | Savanoriško darbo įvertinimui skirtas vadovas yra išsamus, jame yra gairės, kaip organizuoti ir atlikti tyrimus, taip pat rekomendacijos, kaip parengti ir pateikti jų rezultatus. Nustatant savanoriško darbo vertę vadovas rekomenduoja visapusiškai taikyti atkuriamosios vertės principą, naudojant vidutinį atlyginimą, kuris būdingas tam tikrai veiklos rūšiai (profesijai) nacionalinėje ekonomikoje ir ekonomikos ir institucinį sektoriuje, kuriam priklauso organizacija, kuriai dirbamas savanoriškas darbas. |
| --- | --- |

3.11

Savanoriško darbo įvertinimui skirtas vadovas yra išsamus, jame yra gairės, kaip organizuoti ir atlikti tyrimus, taip pat rekomendacijos, kaip parengti ir pateikti jų rezultatus. Nustatant savanoriško darbo vertę vadovas rekomenduoja visapusiškai taikyti atkuriamosios vertės principą, naudojant vidutinį atlyginimą, kuris būdingas tam tikrai veiklos rūšiai (profesijai) nacionalinėje ekonomikoje ir ekonomikos ir institucinį sektoriuje, kuriam priklauso organizacija, kuriai dirbamas savanoriškas darbas.

| 3.12 | Nepriklausomai nuo siūlomiems sprendimams būdingo universalumo ir patikimo jų pagrindimo, TDO vadove yra pakankamai lankstumo daugeliu klausimų, kuriuos atskiros šalys gali spręsti atsižvelgdamos į vietos sąlygas. Tai susiję su tokiais dalykais, kaip klausimų formulavimas pagal vietos aplinkybes, arba daugiau ar mažiau išsamus savanoriško darbo vertės apskaičiavimas (kitų pavyzdžių pateikiama 3.10 punkte). Kita vertus, jeigu norima užtikrinti tarptautinį duomenų palyginamumą, reikėtų naudoti pagrindinius savanoriško darbo apibrėžčių elementus. |
| --- | --- |

3.12

Nepriklausomai nuo siūlomiems sprendimams būdingo universalumo ir patikimo jų pagrindimo, TDO vadove yra pakankamai lankstumo daugeliu klausimų, kuriuos atskiros šalys gali spręsti atsižvelgdamos į vietos sąlygas. Tai susiję su tokiais dalykais, kaip klausimų formulavimas pagal vietos aplinkybes, arba daugiau ar mažiau išsamus savanoriško darbo vertės apskaičiavimas (kitų pavyzdžių pateikiama 3.10 punkte). Kita vertus, jeigu norima užtikrinti tarptautinį duomenų palyginamumą, reikėtų naudoti pagrindinius savanoriško darbo apibrėžčių elementus.

| 3.13 | TDO vadovo lankstumas pirmiausia susijęs su noru, kad vadovas būtų universalus ir plačiai taikomas, nepriklausomai nuo didelių pasaulinių kultūrinių ir visuomeninių skirtumų. ES šie skirtumai yra palyginti nedideli, todėl būtų galima parengti vienodesnę metodiką, taigi, gauti labiau palyginamus duomenis. |
| --- | --- |

3.13

TDO vadovo lankstumas pirmiausia susijęs su noru, kad vadovas būtų universalus ir plačiai taikomas, nepriklausomai nuo didelių pasaulinių kultūrinių ir visuomeninių skirtumų. ES šie skirtumai yra palyginti nedideli, todėl būtų galima parengti vienodesnę metodiką, taigi, gauti labiau palyginamus duomenis.

4.   Ką reikėtų daryti?

Ką reikėtų daryti?

| 4.1 | Kadangi labai reikia duomenų apie savanorišką veiklą, kuri atlieka svarbų vaidmenį skatinant įtraukų augimą ir stiprinant socialinę sanglaudą, kaupiant socialinį ir žmogiškąjį kapitalą, skatinant savišvietą, integraciją į darbo rinką ir kartų solidarumą, būtina ES lygmeniu sudaryti sąlygas remti palyginamuosius savanoriškos veiklos tyrimus valstybėse narėse. EESRK pripažįsta, kad tokiems išsamiems ir nuosekliems duomenims surinkti tikriausiai reikėtų daug išteklių. Komitetas savo ruožtu ir toliau ieškos visų įmanomų būdų paremti ir finansuoti savanoriškai veiklai įvertinti skirtus tyrimus, įskaitant Europos ir nacionalinėmis lėšomis, taip pat per suinteresuotąsias filantropines organizacijas. |
| --- | --- |

4.1

Kadangi labai reikia duomenų apie savanorišką veiklą, kuri atlieka svarbų vaidmenį skatinant įtraukų augimą ir stiprinant socialinę sanglaudą, kaupiant socialinį ir žmogiškąjį kapitalą, skatinant savišvietą, integraciją į darbo rinką ir kartų solidarumą, būtina ES lygmeniu sudaryti sąlygas remti palyginamuosius savanoriškos veiklos tyrimus valstybėse narėse. EESRK pripažįsta, kad tokiems išsamiems ir nuosekliems duomenims surinkti tikriausiai reikėtų daug išteklių. Komitetas savo ruožtu ir toliau ieškos visų įmanomų būdų paremti ir finansuoti savanoriškai veiklai įvertinti skirtus tyrimus, įskaitant Europos ir nacionalinėmis lėšomis, taip pat per suinteresuotąsias filantropines organizacijas.

| 4.2 | Remiantis ES dokumentų rekomendacijomis, kuriose valstybėms narėms siūloma savanoriškos veiklos tyrimus grįsti TDO vadovu, EESRK ragina Europos Komisiją per ateinančius keletą metų parengti standartizuotą savanoriško darbo tyrimų metodiką ir užtikrinti, kad ši metodika būtų patvirtinta priėmus atitinkamą reglamentą, skirtą reguliariems tyrimams valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.2

Remiantis ES dokumentų rekomendacijomis, kuriose valstybėms narėms siūloma savanoriškos veiklos tyrimus grįsti TDO vadovu, EESRK ragina Europos Komisiją per ateinančius keletą metų parengti standartizuotą savanoriško darbo tyrimų metodiką ir užtikrinti, kad ši metodika būtų patvirtinta priėmus atitinkamą reglamentą, skirtą reguliariems tyrimams valstybėse narėse.

| 4.3 | Kol reglamentas bus priimtas, Europos Komisija turėtų imtis priemonių, skirtų paremti metodinį darbą ir bandomuosius tyrimus, siekiant nustatyti nuoseklius nacionalinių statistikos tarnybų atliekamų savanoriško darbo tyrimų principus, panaudojant TDO vadovo pagrindinius principus ir šalių, kurios jau vykdė tyrimus, pasinaudodamos minėtame vadove aprašytais sprendimais, patirtį. Rengiant reglamentą reikia imtis priemonių sumažinti sąnaudas ir biurokratinius reikalavimus. Tuo tikslu geriausia būtų derinti savanoriško darbo tyrimus su vienoje iš kitų sričių valstybių narių nacionalinių statistikos tarnybų atliekamais tyrimais. |
| --- | --- |

4.3

Kol reglamentas bus priimtas, Europos Komisija turėtų imtis priemonių, skirtų paremti metodinį darbą ir bandomuosius tyrimus, siekiant nustatyti nuoseklius nacionalinių statistikos tarnybų atliekamų savanoriško darbo tyrimų principus, panaudojant TDO vadovo pagrindinius principus ir šalių, kurios jau vykdė tyrimus, pasinaudodamos minėtame vadove aprašytais sprendimais, patirtį. Rengiant reglamentą reikia imtis priemonių sumažinti sąnaudas ir biurokratinius reikalavimus. Tuo tikslu geriausia būtų derinti savanoriško darbo tyrimus su vienoje iš kitų sričių valstybių narių nacionalinių statistikos tarnybų atliekamais tyrimais.

| 4.4 | Kadangi labai reikia duomenų apie oficialios ir neoficialios savanoriškos veiklos mastą ir jos poveikį bendram gerovės lygmeniui ir tam tikroms viešojo gyvenimo sritims atskirose valstybėse ir visoje ES, reikėtų numatyti sąlygas, kurios leistų Europos Komisijai surinkti ir skelbti pakankamai suderintus duomenis iš valstybėse narėse ir ES lygmeniu atliktų tyrimų. Viena iš galimybių atlikti tyrimus, skirtus savanoriško darbo poveikiui, galėtų būti Suaugusiųjų švietimo tyrimas, kurio metu būtų galima surinkti ir išanalizuoti duomenis apie savanoriško darbo poveikį įgyjant įgūdžius, kurių reikia norint gauti pageidaujamą darbo vietą. |
| --- | --- |

4.4

Kadangi labai reikia duomenų apie oficialios ir neoficialios savanoriškos veiklos mastą ir jos poveikį bendram gerovės lygmeniui ir tam tikroms viešojo gyvenimo sritims atskirose valstybėse ir visoje ES, reikėtų numatyti sąlygas, kurios leistų Europos Komisijai surinkti ir skelbti pakankamai suderintus duomenis iš valstybėse narėse ir ES lygmeniu atliktų tyrimų. Viena iš galimybių atlikti tyrimus, skirtus savanoriško darbo poveikiui, galėtų būti Suaugusiųjų švietimo tyrimas, kurio metu būtų galima surinkti ir išanalizuoti duomenis apie savanoriško darbo poveikį įgyjant įgūdžius, kurių reikia norint gauti pageidaujamą darbo vietą.

| 4.5 | Ekonominę savanoriško darbo vertę būtina pripažinti, ją turi įvertinti valdžios institucijos. Europos Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, kurios užtikrintų, kad savanoriško darbo ekonominė vertė būtų viena iš priemonių bendrai finansuoti viešai finansuojamus projektus. Patirtis ir duomenys, įgyti remiantis visoje ES taikoma bendra metodika atliekant savanoriškos veiklos ekonominės vertės tyrimus, bus labai naudingi ieškant praktinių sprendimų. |
| --- | --- |

4.5

Ekonominę savanoriško darbo vertę būtina pripažinti, ją turi įvertinti valdžios institucijos. Europos Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti taisykles, kurios užtikrintų, kad savanoriško darbo ekonominė vertė būtų viena iš priemonių bendrai finansuoti viešai finansuojamus projektus. Patirtis ir duomenys, įgyti remiantis visoje ES taikoma bendra metodika atliekant savanoriškos veiklos ekonominės vertės tyrimus, bus labai naudingi ieškant praktinių sprendimų.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 150.

1

(2)  Manual on the Measurement of Volunteer Work, Tarptautinė darbo organizacija, Ženeva, 2011 m.

2

Manual on the Measurement of Volunteer Work

(3)  1) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES politika ir savanoriška veikla. Tarpvalstybinės savanoriškos veiklos pripažinimas ir skatinimas ES“ (COM(2011) 568 final); 2) Savanoriškos veiklos vaidmuo socialinėje politikoje Tarybos išvados, Europos Sąjungos Taryba, 2011 m.; 3) OL C 181, 2012 06 21, p.150.

3

(4)  GHK ataskaita Volunteering in the European Union, GHK, 2010 m.

4

Volunteering in the European Union, GHK,

(5)  Pavyzdžiui, atliekant Europos socialinį tyrimą (2002–2010 m. European Social Survey) kas dvejus metus renkami duomenys apie tai, kaip aktyviai dalyvaujama politinių partijų ar kitų organizacijų ar asociacijų darbe, siekiant daryti gerą ir užkirsti kelią negerovėms. Tačiau atliekant šį tyrimą 2006 m. ir 2012 m. žmonių taip pat buvo klausiama, kaip dažnai per pastaruosius 12 mėnesių jie dirbo bendruomenei ar labdaros organizacijai.

5

European Social Survey

(6)  Europos vertybių tyrimas (European Values Study) ir kiti tyrimai, atliekami kartu su Eurobarometro tyrimu, kuriuos koordinuoja Komunikacijos generalinis direktoratas (Eurobarometro tyrimai 66.3/2006, 73.4/2010, 75.2/2011).

6

European Values Study

(7)  Europos gyvenimo kokybės tyrimas (EQLS 2003 m., 2007 m.), Eurobarometro tyrimas 60.3 (2003/2004 m.). Išsamiausi duomenys (kuriais be kita ko atsižvelgiama į sezoninius skirtumus, išryškėjančius per metus) apie neapmokamam darbui organizacijose, neoficialiai pagalbai kitoms šeimoms ar dalyvavimui organizacijų, grupių ar bendruomenių susitikimuose skiriamą laiką yra duomenys surinkti atliekant Laiko panaudojimo tyrimą.

7

(8)  Šie skaičiai pateikiami GHK ataskaitoje Volunteering in the European Union, 2010.

8

Volunteering in the European Union, 2010.

(9)  100 milijonų savanorių skaičius paminėtas Ataskaitoje dėl savanoriškos veiklos vaidmens prisidedant prie ekonominės ir socialinės sanglaudos, Europos Parlamentas, Regioninės plėtros komitetas (2008 m.) (2007/2149 (INI) dokumentas A6- 0070/2008.

9

Ataskaitoje dėl savanoriškos veiklos vaidmens prisidedant prie ekonominės ir socialinės sanglaudos

(10)  Šie rezultatai remiasi tyrimais, kurių objektas buvo ne pelno organizacijos. Atliekant tyrimus buvo nustatytas bendras savanoriško darbo ne pelno sektoriuje valandų (kurios buvo konvertuotos į darbo visą darbo laiką ekvivalentus) skaičius, siekiant palyginti šį rodiklį su dirbančių žmonių skaičiumi tam tikrose šalyse. Tada, padanginus tų darbo ekvivalentų skaičių iš vidutinių atlyginimų, kurie mokami ne pelno sektoriuje, buvo nustatyta savanoriško darbo vertė. Taikant šį metodą gaunami mažesni savanoriško darbo apimties ir vertės dydžiai nei taikant TDO vadove aprašytą metodiką, nes organizacijos paprastai nefiksuoja atlikto savanoriško darbo valandų, paprastai nefiksuoja ir retsykiais atliekamo savanoriško darbo. Be to, gauti rezultatai susiję su pelno nesiekiančiu sektoriumi, tuo tarpu TDO metodika leidžia įvertinti oficialią savanorišką veiklą visuose instituciniuose sektoriuose. Šioje pastraipoje minimi rezultatai pateikiami šiame leidinyje: Salamon, L. M., Sokolowski, S. W., Haddock, M. A., Tice, H.S, The State of Global Civil Society and Volunteering. Naujausios išvados iš Jungtinių Tautų ne pelno organizacijų vadovo (UN Nonprofit Handbook) įgyvendinimo, Pilietinės visuomenės tyrimų centras, Johns Hopkins universitetas, 2013 m.

10

The State of Global Civil Society and Volunteering.

UN Nonprofit Handbook

(11)  Portugalijos valstybinė statistikos tarnyba, vykdydama darbo jėgos tyrimą jau įgyvendino bandomąjį projektą pagal TDO vadovą; Airijos ir Ispanijos statistikos tarnybos taip pat pareiškė norą atlikti panašius tyrimus.

11

(12)  Nałęcz, S., Goś-Wójcicka, K., (red.) Volunteering through organizations and other forms of volunteer work outside own household – 2011. Lenkijos centrinė statistikos tarnyba, Varšuva, 2012 m.

12

Volunteering through organizations and other forms of volunteer work outside own household – 2011.

(13)  Remiantis 2013 m. spalio 11 d. 19-ojoje tarptautinėje Užimtumo statistikų konferencijoje priimta rezoliucija, statistinė darbo apibrėžtis apima ir savanorišką darbą. Todėl siūloma, kad savanoriškas darbas būtų nuolatinio statistinio stebėjimo objektas.

13

(14)  Pavyzdžiui, Europos savanoriškos veiklos metų aljansas (EYV 2011), Europos savanorių centras (CEV), Johns Hopkins Pilietinės visuomenės tyrimų centras ir Associazione Promozione e Solidarietà (SPES).

14

EYV 2011)

Associazione Promozione e Solidarietà

(15)  Handbook on non-profit institutions in the System of National Accounts, United Nations Statistics Division, New York, 2003.

15

Handbook on non-profit institutions in the System of National Accounts, United Nations Statistics Division, New York, 2003

(16)  Oficialius vadovo vertimus į prancūzų, italų, ispanų ir Juodkalnijos kalbą galima atsisiųsti iš www.ilo.org ir www.evmp.eu.

16

(17)  Sutrumpinta ir pakeista nuostatų versija pateikiama Savanoriško darbo vertinimo vadove (p. 10). ISCO – Tarptautinis standartinis profesijų klasifikatorius, NACE – Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius, ICNPO – Tarptautinis ne pelno organizacijų klasifikatorius.

17

(18)  Nałęcz, S., Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement. Lessons from pioneer implementation of the ILO methodology by the Central Statistical Office of Poland, http://evmp.eu/wp-content/uploads/Lessons-Podgorica-GUSISP.pdf.

18

Sharing the Experience of Volunteer Work Measurement. Lessons from pioneer implementation of the ILO methodology by the Central Statistical Office of Poland

(19)  Cappadozzi, T., Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work. http://evmp.eu/wp-content/uploads/Cappadozzi_Presentation_EVMP-Conference_Madrid_3.28.2012.pdf.

19

Sharing the Italian experience on the project of measurement of unpaid volunteer work.

(20)  Supaprastinti klasifikatoriai buvo taikyti visose trijose šalyse, kurios jau įvertino savanorišką darbą remdamosi TDO vadovu.

20

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/18

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Socialinio poveikio vertinimo (nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/03

Pranešėja Ariane RODERT

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. rugsėjo 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Socialinio poveikio vertinimo

(nuomonė savo iniciatyva).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 146 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina diskusijas dėl socialinių įmonių socialinio poveikio vertinimo, tačiau pabrėžia, jog svarbu šiai sudėtingai temai skirti daugiau laiko. Komisija turi visų pirma pradėti rinkti duomenis, kurie reikalingi socialinio poveikio vertinimo valstybėse narėse palyginamajai analizei atlikti, be to, ji turi atlikti papildomus tyrimus atsižvelgdama į Europos socialinį matmenį. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina diskusijas dėl socialinių įmonių socialinio poveikio vertinimo, tačiau pabrėžia, jog svarbu šiai sudėtingai temai skirti daugiau laiko. Komisija turi visų pirma pradėti rinkti duomenis, kurie reikalingi socialinio poveikio vertinimo valstybėse narėse palyginamajai analizei atlikti, be to, ji turi atlikti papildomus tyrimus atsižvelgdama į Europos socialinį matmenį.

| 1.2 | EESRK manymu, netinkamai arba skubotai ėmusis šios temos gali būti pakenkta ES institucijų tikslui remti socialinių įmonių sektoriaus plėtrą ir augimą. Daugelyje valstybių narių šiam sektoriui skiriamas nedidelis dėmesys, todėl EESRK ragina Komisiją ir toliau teikti pirmenybę informavimo kampanijoms ir Socialinio verslo iniciatyvos darbotvarkės visiškam įgyvendinimui. |
| --- | --- |

1.2

EESRK manymu, netinkamai arba skubotai ėmusis šios temos gali būti pakenkta ES institucijų tikslui remti socialinių įmonių sektoriaus plėtrą ir augimą. Daugelyje valstybių narių šiam sektoriui skiriamas nedidelis dėmesys, todėl EESRK ragina Komisiją ir toliau teikti pirmenybę informavimo kampanijoms ir Socialinio verslo iniciatyvos darbotvarkės visiškam įgyvendinimui.

| 1.3 | Socialinio poveikio vertinimu siekiama įvertinti ne pačių įmonių, o socialinių įmonių konkrečios veiklos socialinis rezultatus ir poveikį, net jeigu pačių socialinės ekonomikos įmonių struktūra prisideda kuriant socialinę vertę. Tai yra nuolatinis procesas, integrali įmonės veiklos dalis ir viena iš svarbių strateginio planavimo priemonių. |
| --- | --- |

1.3

Socialinio poveikio vertinimu siekiama įvertinti ne pačių įmonių, o socialinių įmonių konkrečios veiklos socialinis rezultatus ir poveikį, net jeigu pačių socialinės ekonomikos įmonių struktūra prisideda kuriant socialinę vertę. Tai yra nuolatinis procesas, integrali įmonės veiklos dalis ir viena iš svarbių strateginio planavimo priemonių.

| 1.4 | Sunku pasirinkti tik vieną kurį metodą, todėl EESRK rekomenduoja Komisijai rengti informavimo apie plačiausiai taikomus principus kampanijas, užuot kūrus naują metodą. Tiems principams bendra tai, kad tai yra iš apačios į viršų kylančios iniciatyvos, skirtos užtikrinti socialinius pasikeitimus, paremtus realiais poreikiais ir realia veikla. |
| --- | --- |

1.4

Sunku pasirinkti tik vieną kurį metodą, todėl EESRK rekomenduoja Komisijai rengti informavimo apie plačiausiai taikomus principus kampanijas, užuot kūrus naują metodą. Tiems principams bendra tai, kad tai yra iš apačios į viršų kylančios iniciatyvos, skirtos užtikrinti socialinius pasikeitimus, paremtus realiais poreikiais ir realia veikla.

| 1.5 | Bet koks vertinimo metodas turi būti parengtas remiantis socialinės įmonės veiklos pagrindiniais rezultatas, turi remti jos veiklą, būti proporcingas ir neslopinti socialinių inovacijų. Tokiu metodu turėtų būti siekiama užtikrinti kokybinių ir kiekybinių duomenų pusiausvyrą, taip kad vertinimo sėkmės centre būtų „istorija“. Be to, būtina pažymėti, kad reikėtų toliau tirti, su kokiais sunkumais susiduriama siekiant socialinio poveikio vertinimo mikrolygiu (vietos lygiu) rezultatus perkelti į makrolygmenį (ES lygmenį). |
| --- | --- |

1.5

Bet koks vertinimo metodas turi būti parengtas remiantis socialinės įmonės veiklos pagrindiniais rezultatas, turi remti jos veiklą, būti proporcingas ir neslopinti socialinių inovacijų. Tokiu metodu turėtų būti siekiama užtikrinti kokybinių ir kiekybinių duomenų pusiausvyrą, taip kad vertinimo sėkmės centre būtų „istorija“. Be to, būtina pažymėti, kad reikėtų toliau tirti, su kokiais sunkumais susiduriama siekiant socialinio poveikio vertinimo mikrolygiu (vietos lygiu) rezultatus perkelti į makrolygmenį (ES lygmenį).

| 1.6 | EESRK mano, kad reikia parengti socialinio vertinimo metodus konkrečiai ESVF (1) ir SPIP (2) reglamentams, todėl rekomenduoja, kad šiems reglamentams parengti metodai būtų išbandyti atliekant atidžią stebėseną ir prireikus peržiūrėti. To reikia siekiant užtikrinti, kad jie nesutrukdys socialinėms įmonėms gauti finansavimą pagal šias priemones. Tokiu būdu Komisija galėtų parengti bendras gaires ir principus ir nustatyti ne tai, kaip turi būti vertinama, o kas turi vertinama. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad reikia parengti socialinio vertinimo metodus konkrečiai ESVF (1) ir SPIP (2) reglamentams, todėl rekomenduoja, kad šiems reglamentams parengti metodai būtų išbandyti atliekant atidžią stebėseną ir prireikus peržiūrėti. To reikia siekiant užtikrinti, kad jie nesutrukdys socialinėms įmonėms gauti finansavimą pagal šias priemones. Tokiu būdu Komisija galėtų parengti bendras gaires ir principus ir nustatyti ne tai, kaip turi būti vertinama, o kas turi vertinama.

1

2

| 1.7 | EESRK toliau nagrinės šią temą ir atidžiai stebės, kaip Komisija įgyvendina metodą, kad užtikrintų, jog šis neslopina socialinių įmonių vystymosi Europoje. Be to, jis toliau plėtos diskusiją apie tai, kaip ilgainiui galima būtų vertinti socialinį poveikį kitose srityse. |
| --- | --- |

1.7

EESRK toliau nagrinės šią temą ir atidžiai stebės, kaip Komisija įgyvendina metodą, kad užtikrintų, jog šis neslopina socialinių įmonių vystymosi Europoje. Be to, jis toliau plėtos diskusiją apie tai, kaip ilgainiui galima būtų vertinti socialinį poveikį kitose srityse.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Komisijos komunikatas „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (3) pabrėžia poreikį parengti metodus, skirtus įvertinti socialinių įmonių teikiamą socialinę ir ekonominę naudą įgyvendinant ESVF ir SPIP. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos komunikatas „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (3) pabrėžia poreikį parengti metodus, skirtus įvertinti socialinių įmonių teikiamą socialinę ir ekonominę naudą įgyvendinant ESVF ir SPIP.

3

| 2.2 | Atitinkamai Komisijos Socialinio verslo komisijos ekspertų grupės (GECES) pakomisei (4) buvo pavesta parengti Komisijai gaires, kaip socialinės įmonės galėtų vertinti jų socialinį poveikį. |
| --- | --- |

2.2

Atitinkamai Komisijos Socialinio verslo komisijos ekspertų grupės (GECES) pakomisei (4) buvo pavesta parengti Komisijai gaires, kaip socialinės įmonės galėtų vertinti jų socialinį poveikį.

4

| 2.3 | Šioje nuomonėje aptariama socialinių įmonių vaidmuo rengiant ES socialinio poveikio vertinimo metodą visų pirma atsižvelgiant į ESVF ir SPIP. Tačiau ši tema yra svarbi, todėl EESRK pabrėžia, jog ilgainiui socialinio poveikio vertinimo taikymas turėtų būti svarstomas ir kitose srityse siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį. |
| --- | --- |

2.3

Šioje nuomonėje aptariama socialinių įmonių vaidmuo rengiant ES socialinio poveikio vertinimo metodą visų pirma atsižvelgiant į ESVF ir SPIP. Tačiau ši tema yra svarbi, todėl EESRK pabrėžia, jog ilgainiui socialinio poveikio vertinimo taikymas turėtų būti svarstomas ir kitose srityse siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį.

| 2.4 | Socialinės įmonės minimos keliose naujausiose ES iniciatyvose. Be to, EESRK dėjo nemažai pastangų nagrinėti šią temą (5), pavyzdžiui, aptariant ESVF ir socialinėms įmonėms iškylančius uždavinius (6). Vienas pagrindinių vaidmenų tenka Komisijos pradėtai įgyvendinti Socialinio verslo iniciatyvai (SVI) (7), kuria siekiama skatinti socialinio verslumo ir socialinių įmonių plėtrą ir augimą ES. |
| --- | --- |

2.4

Socialinės įmonės minimos keliose naujausiose ES iniciatyvose. Be to, EESRK dėjo nemažai pastangų nagrinėti šią temą (5), pavyzdžiui, aptariant ESVF ir socialinėms įmonėms iškylančius uždavinius (6). Vienas pagrindinių vaidmenų tenka Komisijos pradėtai įgyvendinti Socialinio verslo iniciatyvai (SVI) (7), kuria siekiama skatinti socialinio verslumo ir socialinių įmonių plėtrą ir augimą ES.

5

6

7

| 2.5 | Socialinės įmonės įkuriamos siekiant socialinių tikslų ir veikia socialinėje ekonomikoje. EESRK pabrėžia, kad siekiant apsaugoti šį modelį kiekviename SVI grindžiamas reglamentas, norma ar programa turėtų remtis SVI pateikta socialinių įmonių apibrėžtimi, nes ji apima platų socialinių įmonių spektrą, kuris tinka įvairiems valstybių narių taikomiems modeliams. |
| --- | --- |

2.5

Socialinės įmonės įkuriamos siekiant socialinių tikslų ir veikia socialinėje ekonomikoje. EESRK pabrėžia, kad siekiant apsaugoti šį modelį kiekviename SVI grindžiamas reglamentas, norma ar programa turėtų remtis SVI pateikta socialinių įmonių apibrėžtimi, nes ji apima platų socialinių įmonių spektrą, kuris tinka įvairiems valstybių narių taikomiems modeliams.

| 2.6 | Svarbu nurodyti, kad šia nuomone nėra siekiama pagrįsti bet kokių įmonių socialinio poveikio vertinimą. Jos tikslo nereikia painioti su įmonių socialinės atsakomybės iniciatyva ar visų darbdavių įpareigojimu sudaryti deramas darbo sąlygas ir laikytis kolektyvinių sutarčių. Be to, reikėtų pažymėti, kad valstybės narės ir toliau lieka atsakingos už veiksmingą socialinės sferos funkcionavimą ir infrastruktūrą. |
| --- | --- |

2.6

Svarbu nurodyti, kad šia nuomone nėra siekiama pagrįsti bet kokių įmonių socialinio poveikio vertinimą. Jos tikslo nereikia painioti su įmonių socialinės atsakomybės iniciatyva ar visų darbdavių įpareigojimu sudaryti deramas darbo sąlygas ir laikytis kolektyvinių sutarčių. Be to, reikėtų pažymėti, kad valstybės narės ir toliau lieka atsakingos už veiksmingą socialinės sferos funkcionavimą ir infrastruktūrą.

| 2.7 | Net jeigu šioje nuomonėje aptariamas tik socialinių įmonių veiklos rezultatų, o ne pačių socialinių įmonių, socialinis poveikis, tų įmonių struktūra ir veiklos modeliai yra pagrindiniai elementai, kurie daro socialinį poveikį internalizuodami socialines sąnaudas ir kurdami teigiamus išorės veiksnius. |
| --- | --- |

2.7

Net jeigu šioje nuomonėje aptariamas tik socialinių įmonių veiklos rezultatų, o ne pačių socialinių įmonių, socialinis poveikis, tų įmonių struktūra ir veiklos modeliai yra pagrindiniai elementai, kurie daro socialinį poveikį internalizuodami socialines sąnaudas ir kurdami teigiamus išorės veiksnius.

3.   Socialinis poveikis visuomenėje

Socialinis poveikis visuomenėje

| 3.1 | Ekonominiai rezultatai seniai tapo pagrindiniais organizacijų ir šalių išsivystymo rodikliais, neatsižvelgiant į tai, ar jų pagrindinis rūpestis yra ekonominė, ar socialinė pažanga. Siekiant tvarumo, turėtų būti laikomasi labiau holistinės vizijos ir atsižvelgiama į socialines, aplinkosaugines bei ekonomines pasekmes. |
| --- | --- |

3.1

Ekonominiai rezultatai seniai tapo pagrindiniais organizacijų ir šalių išsivystymo rodikliais, neatsižvelgiant į tai, ar jų pagrindinis rūpestis yra ekonominė, ar socialinė pažanga. Siekiant tvarumo, turėtų būti laikomasi labiau holistinės vizijos ir atsižvelgiama į socialines, aplinkosaugines bei ekonomines pasekmes.

| 3.2 | Pastaraisiais metais į tai kreipiamas vis didesnis dėmesys. 2008 m. EESRK priėmė nuomonę savo iniciatyva „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (8), kurioje pabrėžė būtinybę parengti naujus tvarumo ir gerovės vertinimo metodus, kad būtų sprendžiami socialiniai uždaviniai. 2009 m. Komisija atsiliepė parengdama komunikatą „BVP ir kiti rodikliai: pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ (9), kuriame atkreipė dėmesį į būtinybę parengti naujas socialinio vystymosi stebėsenos ir vertinimo priemones. Be to, kitos organizacijos taip pat patvirtino naujas priemones, pvz., OECD priėmė Geresnio gyvenimo indeksą (angl. Better Life Index) (10). |
| --- | --- |

3.2

Pastaraisiais metais į tai kreipiamas vis didesnis dėmesys. 2008 m. EESRK priėmė nuomonę savo iniciatyva „Ne vien tik BVP. Tvaraus vystymosi rodikliai“ (8), kurioje pabrėžė būtinybę parengti naujus tvarumo ir gerovės vertinimo metodus, kad būtų sprendžiami socialiniai uždaviniai. 2009 m. Komisija atsiliepė parengdama komunikatą „BVP ir kiti rodikliai: pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ (9), kuriame atkreipė dėmesį į būtinybę parengti naujas socialinio vystymosi stebėsenos ir vertinimo priemones. Be to, kitos organizacijos taip pat patvirtino naujas priemones, pvz., OECD priėmė Geresnio gyvenimo indeksą (angl. Better Life Index) (10).

8

9

Geresnio gyvenimo indeksą

Better Life Index

10

| 3.3 | Europai šiuo metu, keičiantis gerovės modeliams, labiau negu bet kada svarbu sutelkti dėmesį į realios vertės kūrimą. Pastaraisiais metais tai buvo pabrėžta iniciatyvomis, kuriomis skatinamas Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinis matmuo (11) ir siūloma apibrėžti socialinius rodiklius ir veiksmus, kurie papildytų ekonomines ataskaitas. Šiuo metu tokios pozicijos laikomasi daugelyje ES dokumentų; siekiant veiksmingai įgyvendinti direktyvas, programas ar veiksmus būtina vertinti ir stebėti socialinę pridėtinę vertę, socialinius pasiketimus ir poveikį. |
| --- | --- |

3.3

Europai šiuo metu, keičiantis gerovės modeliams, labiau negu bet kada svarbu sutelkti dėmesį į realios vertės kūrimą. Pastaraisiais metais tai buvo pabrėžta iniciatyvomis, kuriomis skatinamas Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinis matmuo (11) ir siūloma apibrėžti socialinius rodiklius ir veiksmus, kurie papildytų ekonomines ataskaitas. Šiuo metu tokios pozicijos laikomasi daugelyje ES dokumentų; siekiant veiksmingai įgyvendinti direktyvas, programas ar veiksmus būtina vertinti ir stebėti socialinę pridėtinę vertę, socialinius pasiketimus ir poveikį.

11

| 3.4 | Socialinio poveikio vertinimas yra svarbi tema, jis atlieka pagrindinį vaidmenį atkuriant Europos socialinį matmenį. Todėl EESRK abejoja, ar Komisija turėtų taip skubėti šioje srityje, ir ragina skirti daugiau laiko išsamioms diskusijoms išplečiant klausimų ratą, kad būtų galima parinkti tinkamiausias formas ir metodikas. Todėl reikėtų nurodyti, kad atsižvelgiant į pagrindinį tikslą – remti socialines įmones joms siekiant įvykdyti savo uždavinius, Komisija rengdama priemones turi elgtis atsargiai, kad šios neduotų priešingų rezultatų. |
| --- | --- |

3.4

Socialinio poveikio vertinimas yra svarbi tema, jis atlieka pagrindinį vaidmenį atkuriant Europos socialinį matmenį. Todėl EESRK abejoja, ar Komisija turėtų taip skubėti šioje srityje, ir ragina skirti daugiau laiko išsamioms diskusijoms išplečiant klausimų ratą, kad būtų galima parinkti tinkamiausias formas ir metodikas. Todėl reikėtų nurodyti, kad atsižvelgiant į pagrindinį tikslą – remti socialines įmones joms siekiant įvykdyti savo uždavinius, Komisija rengdama priemones turi elgtis atsargiai, kad šios neduotų priešingų rezultatų.

| 3.5 | Reikia turėti omeny, kad daugelyje valstybių narių informacijos apie socialines įmones ir socialinę ekonomiką yra labai mažai. Sektoriaus plėtrai diskusijos apie socialinį poveikį gali būti žalingos, jei prie štai neaptariami palankių sąlygų socialinių įmonių vystymuisi skatinimo klausimai. Todėl EESRK ragina komisiją tekti pirmenybę visiškam SVI įgyvendinimui siekiant užtikrinti teisingas ir skaidrias sąlygas socialinėms įmonėms visose valstybėse narėse, o tik po to pradėti įgyvendinti socialinio poveikio vertinimo iniciatyvą. |
| --- | --- |

3.5

Reikia turėti omeny, kad daugelyje valstybių narių informacijos apie socialines įmones ir socialinę ekonomiką yra labai mažai. Sektoriaus plėtrai diskusijos apie socialinį poveikį gali būti žalingos, jei prie štai neaptariami palankių sąlygų socialinių įmonių vystymuisi skatinimo klausimai. Todėl EESRK ragina komisiją tekti pirmenybę visiškam SVI įgyvendinimui siekiant užtikrinti teisingas ir skaidrias sąlygas socialinėms įmonėms visose valstybėse narėse, o tik po to pradėti įgyvendinti socialinio poveikio vertinimo iniciatyvą.

4.   Socialinio poveikio apibūdinimas

Socialinio poveikio apibūdinimas

| 4.1 | Socialinio poveikio vertinimas duoda naudos visiems visuomenės sektoriams. Socialinės įmonės pagrindinis tikslas yra daryti teigiamą socialinį poveikį ir tai dažnai yra įmonės veiklos nuolatinė, integrali dalis. Svarbu atskirti socialinius rezultatus ir įmonių rezultatus; turi būti vertinamas socialinis poveikis, o ne organizacijos. |
| --- | --- |

4.1

Socialinio poveikio vertinimas duoda naudos visiems visuomenės sektoriams. Socialinės įmonės pagrindinis tikslas yra daryti teigiamą socialinį poveikį ir tai dažnai yra įmonės veiklos nuolatinė, integrali dalis. Svarbu atskirti socialinius rezultatus ir įmonių rezultatus; turi būti vertinamas socialinis poveikis, o ne organizacijos.

| 4.2 | Suinteresuotieji subjektai apibūdina socialinį poveikį panašiai, tačiau esama ir skirtumų. EESRK pabrėžia bendro sutarimo svarbą ir siūlo, kad jis būtų apibūdintas kaip socialinės įmonės konkrečios veiklos socialiniai rezultatai ir poveikis. |
| --- | --- |

4.2

Suinteresuotieji subjektai apibūdina socialinį poveikį panašiai, tačiau esama ir skirtumų. EESRK pabrėžia bendro sutarimo svarbą ir siūlo, kad jis būtų apibūdintas kaip socialinės įmonės konkrečios veiklos socialiniai rezultatai ir poveikis.

| 4.3 | Taip pat svarbu pažymėti, kad poveikio vertinimu vertinami ne tik siekiami rezultatai, bet ir visuotiniai rezultatai (siekiami ir nesiekiami) ir jų poveikis. |
| --- | --- |

4.3

Taip pat svarbu pažymėti, kad poveikio vertinimu vertinami ne tik siekiami rezultatai, bet ir visuotiniai rezultatai (siekiami ir nesiekiami) ir jų poveikis.

| 4.4 | Įvertinti socialinį poveikį nėra lengva, nes veiklos ryšį su rezultatais gali būti sunku įrodyti. Teigiamas poveikis dažnai yra kokybinio pobūdžio ir kartais jis išryškėja tik po ilgo laiko tarpo. Jei bus siekiama išreikšti veiklą skaičiais, kyla nemažas pavojus, kad gauta informacija įvertins ne tai, ko siekiama, arba įvertins ne taip, kaip siekiama. Todėl socialinių įmonių negalima versti viską vertinti kiekybiškai, taigi sutelkti dėmesį tik į tokią veiklą, kurią galima lengvai išmatuoti, kiekybiškai įvertinti ar iš išorės pastebėti. |
| --- | --- |

4.4

Įvertinti socialinį poveikį nėra lengva, nes veiklos ryšį su rezultatais gali būti sunku įrodyti. Teigiamas poveikis dažnai yra kokybinio pobūdžio ir kartais jis išryškėja tik po ilgo laiko tarpo. Jei bus siekiama išreikšti veiklą skaičiais, kyla nemažas pavojus, kad gauta informacija įvertins ne tai, ko siekiama, arba įvertins ne taip, kaip siekiama. Todėl socialinių įmonių negalima versti viską vertinti kiekybiškai, taigi sutelkti dėmesį tik į tokią veiklą, kurią galima lengvai išmatuoti, kiekybiškai įvertinti ar iš išorės pastebėti.

| 4.5 | Reikėtų kiekybinį vertinimą laikyti tik vienu iš vertinimo būdų, kartu taikant kokybinius modelius, tokius kaip naratyviniai metodai. Toks alternatyvus, arba papildomas, modelis, kai renkamos informatyvios istorijos, kurias pasakoja naudos gavėjas, yra labai svarbus vertinant socialinės įmonės veiklos „pridėtinę vertę“. Be to, pažymėtina, kad vertės sukūrimo vertinimo rezultatas nebūtinai turi būti galutinis skaičius – tai gali būti skaičių ir teksto derinys. |
| --- | --- |

4.5

Reikėtų kiekybinį vertinimą laikyti tik vienu iš vertinimo būdų, kartu taikant kokybinius modelius, tokius kaip naratyviniai metodai. Toks alternatyvus, arba papildomas, modelis, kai renkamos informatyvios istorijos, kurias pasakoja naudos gavėjas, yra labai svarbus vertinant socialinės įmonės veiklos „pridėtinę vertę“. Be to, pažymėtina, kad vertės sukūrimo vertinimo rezultatas nebūtinai turi būti galutinis skaičius – tai gali būti skaičių ir teksto derinys.

vienu

| 4.6 | Tam, kad būtų dar išsamiau išnagrinėta ši sudėtinga tema, EESRK rekomenduoja Komisija inicijuoti duomenų apie turimus metodus rinkimą, kad būtų galima atlikti palyginamą valstybių narių duomenų analizę. |
| --- | --- |

4.6

Tam, kad būtų dar išsamiau išnagrinėta ši sudėtinga tema, EESRK rekomenduoja Komisija inicijuoti duomenų apie turimus metodus rinkimą, kad būtų galima atlikti palyginamą valstybių narių duomenų analizę.

5.   Pagrindiniai veikėjai ir sąvokos

Pagrindiniai veikėjai ir sąvokos

| 5.1 | ES dabartinėmis sąlygomis (ESVF ir SPIP) taikytino socialinio poveikio vertinimo metodo būtina sąlyga yra suinteresuotųjų subjektų, visų pirma socialinių įmonių, naudotojų, politinius sprendimus priimančių veikėjų, finansuotojų bei tam tikrais atvejais socialinių paslaugų teikėjų, valstybinių institucijų ir socialinių partnerių dalyvavimas. Toks suinteresuotųjų subjektų įtraukimas užtikrina pasitikėjimą ir pagrindžia bendrą požiūrį į pageidaujamą poveikį. |
| --- | --- |

5.1

ES dabartinėmis sąlygomis (ESVF ir SPIP) taikytino socialinio poveikio vertinimo metodo būtina sąlyga yra suinteresuotųjų subjektų, visų pirma socialinių įmonių, naudotojų, politinius sprendimus priimančių veikėjų, finansuotojų bei tam tikrais atvejais socialinių paslaugų teikėjų, valstybinių institucijų ir socialinių partnerių dalyvavimas. Toks suinteresuotųjų subjektų įtraukimas užtikrina pasitikėjimą ir pagrindžia bendrą požiūrį į pageidaujamą poveikį.

| 5.2 | Išankstinė tokio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo sąlyga yra bendras sutarimas dėl socialinio poveikio vertinimo pagrindinių sąvokų. Tokie terminai kaip
  indėlis (angl. input)
  ,
  produkcija (angl. output)
  ,
  rezultatas (angl. outcome)
  ir
  poveikis (angl. impact)
  skirtinguose kontekstuose dažnai apibrėžiami nevienodai. Svarbu, kad suinteresuotieji subjektai šiuos terminus traktuotų vienodai. |
| --- | --- |

5.2

Išankstinė tokio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo sąlyga yra bendras sutarimas dėl socialinio poveikio vertinimo pagrindinių sąvokų. Tokie terminai kaip
  indėlis (angl. input)
  ,
  produkcija (angl. output)
  ,
  rezultatas (angl. outcome)
  ir
  poveikis (angl. impact)
  skirtinguose kontekstuose dažnai apibrėžiami nevienodai. Svarbu, kad suinteresuotieji subjektai šiuos terminus traktuotų vienodai.

indėlis (angl. input)

produkcija (angl. output)

rezultatas (angl. outcome)

poveikis (angl. impact)

| 5.3 | Tikrindami tik produkciją (pvz., mokymo kursuose dalyvaujančių asmenų skaičių) mes neįvertinsime realaus veiklos poveikio. Todėl svarbu pripažinti, kad vertinant socialinį poveikį vertinama nebe produkcija, o poveikis. Tokiu būdu galima nustatyti realią pridėtinę vertę, sykiu atsižvelgiant į sudėtingą ir tarpdisciplininį socialinio poveikio vertinimo pobūdį. |
| --- | --- |

5.3

Tikrindami tik produkciją (pvz., mokymo kursuose dalyvaujančių asmenų skaičių) mes neįvertinsime realaus veiklos poveikio. Todėl svarbu pripažinti, kad vertinant socialinį poveikį vertinama nebe produkcija, o poveikis. Tokiu būdu galima nustatyti realią pridėtinę vertę, sykiu atsižvelgiant į sudėtingą ir tarpdisciplininį socialinio poveikio vertinimo pobūdį.

| 5.4 | Be to, būtina pažymėti, kad reikėtų toliau tirti, su kokiais sunkumais susiduriama siekiant socialinio poveikio vertinimo mikrolygiu (vietos lygiu) rezultatus perkelti į makrolygmenį (ES lygmenį); taip pat reikia tirti, kaip vertinimo metoduose atsižvelgiama į asmenų ir įmonių teises ir poreikius. |
| --- | --- |

5.4

Be to, būtina pažymėti, kad reikėtų toliau tirti, su kokiais sunkumais susiduriama siekiant socialinio poveikio vertinimo mikrolygiu (vietos lygiu) rezultatus perkelti į makrolygmenį (ES lygmenį); taip pat reikia tirti, kaip vertinimo metoduose atsižvelgiama į asmenų ir įmonių teises ir poreikius.

6.   Metodai ir priemonės

Metodai ir priemonės

| 6.1 | Socialinis poveikis vertinamas daugeliu įvairių būdų, todėl sunku raginti susitarti dėl vieno metodo ar net palyginti skirtingus metodus (12). Yra parengta daug metodų, daugelis jų buvo sukurti vykdant skirtingus EQUAL projektus (13). Jiems bendra tai, kad tai yra iš apačios į viršų kylančios iniciatyvos, skirtos užtikrinti socialinius pokyčius, paremtus realiais poreikiais ir realia veikla. |
| --- | --- |

6.1

Socialinis poveikis vertinamas daugeliu įvairių būdų, todėl sunku raginti susitarti dėl vieno metodo ar net palyginti skirtingus metodus (12). Yra parengta daug metodų, daugelis jų buvo sukurti vykdant skirtingus EQUAL projektus (13). Jiems bendra tai, kad tai yra iš apačios į viršų kylančios iniciatyvos, skirtos užtikrinti socialinius pokyčius, paremtus realiais poreikiais ir realia veikla.

12

13

| 6.2 | Žinomiausi metodai yra: socialinės investicijų grąžos metodas, kuris paremtas rezultatais ir kuriuo siekiama atskleisti, kaip organizacija kuria socialinę, aplinkosauginę ir ekonominę vertę, ir socialinės apskaitos metodas, kuris skirtas organizacijos socialinių tikslų planavimui, matavimui ir vertinimui (14). Bendresnis socialinės pridėtinės vertės nustatymo metodo pavyzdys galėtų būti Visuotinės atskaitomybės indeksas (angl. Global Reporting Index) – tvarumo atskaitomybės sistema, pagal kurią pateikiamos socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės ataskaitos. Tačiau esama ir daug kitų metodų (15). |
| --- | --- |

6.2

Žinomiausi metodai yra: socialinės investicijų grąžos metodas, kuris paremtas rezultatais ir kuriuo siekiama atskleisti, kaip organizacija kuria socialinę, aplinkosauginę ir ekonominę vertę, ir socialinės apskaitos metodas, kuris skirtas organizacijos socialinių tikslų planavimui, matavimui ir vertinimui (14). Bendresnis socialinės pridėtinės vertės nustatymo metodo pavyzdys galėtų būti Visuotinės atskaitomybės indeksas (angl. Global Reporting Index) – tvarumo atskaitomybės sistema, pagal kurią pateikiamos socialinės, aplinkosauginės ir ekonominės ataskaitos. Tačiau esama ir daug kitų metodų (15).

socialinės investicijų grąžos

socialinės apskaitos

14

Global Reporting Index

15

| 6.3 | Šiems metodams bendra tai, kad jie sukurti atsižvelgiant į socialinės įmonės veiklos tikslus, o ne vadovaujantis kituose sektoriuose taikomais modeliais. Jais ne tik matuojama produkcija per tam tikrą laiko tarpą, bet ir dažnai remiamasi platesniu nelinijiniu procesu, pvz., Pokyčių teorija (16), kuri, kalbant paprastai, apibrėžia, kiekybiškai įvertina ir fiksuoja. Naudojant tokius metodus vertinimo procesas integruojamas į įmonės verslo planavimą ir tampa svarbia vidinio tobulinimo priemone. |
| --- | --- |

6.3

Šiems metodams bendra tai, kad jie sukurti atsižvelgiant į socialinės įmonės veiklos tikslus, o ne vadovaujantis kituose sektoriuose taikomais modeliais. Jais ne tik matuojama produkcija per tam tikrą laiko tarpą, bet ir dažnai remiamasi platesniu nelinijiniu procesu, pvz., Pokyčių teorija (16), kuri, kalbant paprastai, apibrėžia, kiekybiškai įvertina ir fiksuoja. Naudojant tokius metodus vertinimo procesas integruojamas į įmonės verslo planavimą ir tampa svarbia vidinio tobulinimo priemone.

16

| 6.4 | Rengiant socialinio poveikio vertinimo metodus turi būti laikomasi proporcingumo principo ir jais turi būti siekiama paremti socialinę įmonę. Daugelis socialinių įmonių yra mažos ir neseniai įkurtos, jų riboti ištekliai neleidžia joms taikyti sudėtingų metodų. Todėl siekdamas užtikrinti, kad biurokratinė našta būtų ribota ir proporcinga, EESRK rekomenduoja, kad poveikio vertinimo išlaidas padengtų ne socialinės įmonės, o kiti suinteresuotieji subjektai (ES, fondų valdytojai). |
| --- | --- |

6.4

Rengiant socialinio poveikio vertinimo metodus turi būti laikomasi proporcingumo principo ir jais turi būti siekiama paremti socialinę įmonę. Daugelis socialinių įmonių yra mažos ir neseniai įkurtos, jų riboti ištekliai neleidžia joms taikyti sudėtingų metodų. Todėl siekdamas užtikrinti, kad biurokratinė našta būtų ribota ir proporcinga, EESRK rekomenduoja, kad poveikio vertinimo išlaidas padengtų ne socialinės įmonės, o kiti suinteresuotieji subjektai (ES, fondų valdytojai).

| 6.5 | EESRK siūlo, kad rodiklius parinktų socialinės įmonės pasitarusios su vartotojais ir suinteresuotaisiais subjektais. Pavyzdžiui, galėtų būti pasirinkti tokie rodikliai kaip socialinės įmonės „sąnaudos, kurių išvengė visuomenė“ arba jos „padarytas poveikis“, tačiau taip pat gali būti atsižvelgiama į įmonės tikslų gynimo veiksmus bei į jų struktūrą ir veiklos modelius. |
| --- | --- |

6.5

EESRK siūlo, kad rodiklius parinktų socialinės įmonės pasitarusios su vartotojais ir suinteresuotaisiais subjektais. Pavyzdžiui, galėtų būti pasirinkti tokie rodikliai kaip socialinės įmonės „sąnaudos, kurių išvengė visuomenė“ arba jos „padarytas poveikis“, tačiau taip pat gali būti atsižvelgiama į įmonės tikslų gynimo veiksmus bei į jų struktūrą ir veiklos modelius.

| 6.6 | Remdamasi esamais metodais Komisija turėtų apsvarstyti galimybę remiantis EESRK rekomendacijomis parengti ES sistemą, kuri suderintų kai kuriose šalyse taikomus konkrečius reglamentus ir jų gerovės organizacijų bei socialinių įmonių modelius. |
| --- | --- |

6.6

Remdamasi esamais metodais Komisija turėtų apsvarstyti galimybę remiantis EESRK rekomendacijomis parengti ES sistemą, kuri suderintų kai kuriose šalyse taikomus konkrečius reglamentus ir jų gerovės organizacijų bei socialinių įmonių modelius.

7.   Kitos pastabos

Kitos pastabos

| 7.1 | Kadangi yra be galo sunku parinkti kurį nors vieną socialinio poveikio vertinimo metodą ar standartinius rodiklius, Komisijai visų pirma reikėtų paskleisti informaciją apie dažniausiai visų naudojamus principus ir metodus ir paskatinti įmones jais pasinaudoti. Remdamasi šia patirtimi Komisija gali parengti socialinių rezultatų (o ne produkcijos) vertinimo bendras gaires ir sukurti principų sistemą, nurodančią, ką vertinti, užuot bandžius apibrėžti kaip vertinti socialinį poveikį. |
| --- | --- |

7.1

Kadangi yra be galo sunku parinkti kurį nors vieną socialinio poveikio vertinimo metodą ar standartinius rodiklius, Komisijai visų pirma reikėtų paskleisti informaciją apie dažniausiai visų naudojamus principus ir metodus ir paskatinti įmones jais pasinaudoti. Remdamasi šia patirtimi Komisija gali parengti socialinių rezultatų (o ne produkcijos) vertinimo bendras gaires ir sukurti principų sistemą, nurodančią, ką vertinti, užuot bandžius apibrėžti kaip vertinti socialinį poveikį.

kaip

| 7.2 | Kadangi tema yra sudėtinga, EESRK rekomenduoja visų pirma išbandyti ESVF ir SPIP parengtus metodus. Tokiu būdu Komisija galės atidžiai stebėti taikomų metodų poveikį ir prireikus atlikti jų peržiūrą. Visi duomenys turėtų būti skirstomi pagal lytį, kad galima būtų pripažinti moterų vaidmenį socialinio verslumo srityje ir užtikrinti finansavimo skaidrumą. Tai padėtų užtikrinti, kad naudojami metodai neapribotų galimybės naudotis finansavimu numatytiems tikslams. |
| --- | --- |

7.2

Kadangi tema yra sudėtinga, EESRK rekomenduoja visų pirma išbandyti ESVF ir SPIP parengtus metodus. Tokiu būdu Komisija galės atidžiai stebėti taikomų metodų poveikį ir prireikus atlikti jų peržiūrą. Visi duomenys turėtų būti skirstomi pagal lytį, kad galima būtų pripažinti moterų vaidmenį socialinio verslumo srityje ir užtikrinti finansavimo skaidrumą. Tai padėtų užtikrinti, kad naudojami metodai neapribotų galimybės naudotis finansavimu numatytiems tikslams.

| 7.3 | Rengdama šiuos bandomuosius projektus Komisija taip pat turi apsvarstyti tokius aspektus kaip „audito“ funkcijos/suinteresuotojo subjekto kompetencija ir uždavinys. Tai glaudžiai siejasi su papildomomis sąnaudomis ir šių veikėjų motyvais. EESRK ragina Komisiją stengtis rengiant vertinimo reikalavimus mažinti šias sąnaudas, taip pat vengti kurti nereikalingas biurokratines kliūtis ar iškraipyti socialinį vystymąsi. |
| --- | --- |

7.3

Rengdama šiuos bandomuosius projektus Komisija taip pat turi apsvarstyti tokius aspektus kaip „audito“ funkcijos/suinteresuotojo subjekto kompetencija ir uždavinys. Tai glaudžiai siejasi su papildomomis sąnaudomis ir šių veikėjų motyvais. EESRK ragina Komisiją stengtis rengiant vertinimo reikalavimus mažinti šias sąnaudas, taip pat vengti kurti nereikalingas biurokratines kliūtis ar iškraipyti socialinį vystymąsi.

| 7.4 | Esama pavojaus, kad konkrečiai ESVF ir SPIP parengtas vertinimo metodas dominuos ir įgyvendinant kitas su socialinėmis įmonėmis susijusias priemones bei taisykles nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Netinkamai ar neteisingai naudojant socialinio poveikio vertinimą gali būti trukdoma socialinėms inovacijoms ir eksperimentams. Siekiant sumažinti šį pavojų Komisijai reikėtų valstybėms narėms siūlyti informavimo ir mokymo programas. |
| --- | --- |

7.4

Esama pavojaus, kad konkrečiai ESVF ir SPIP parengtas vertinimo metodas dominuos ir įgyvendinant kitas su socialinėmis įmonėmis susijusias priemones bei taisykles nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Netinkamai ar neteisingai naudojant socialinio poveikio vertinimą gali būti trukdoma socialinėms inovacijoms ir eksperimentams. Siekiant sumažinti šį pavojų Komisijai reikėtų valstybėms narėms siūlyti informavimo ir mokymo programas.

| 7.5 | Ši nuomonė yra pirmas EESRK žingsnis socialinio poveikio vertinimo srityje. Ja reaguojama į Komisijos darbą šiuo klausimu. Tačiau, EESRK manymu, labai svarbu tęsti ir plėsti šią diskusiją, todėl jis stebės Komisijos darbą ir toliau tirs šiuos klausimus kitose savo politinio darbo srityse. |
| --- | --- |

7.5

Ši nuomonė yra pirmas EESRK žingsnis socialinio poveikio vertinimo srityje. Ja reaguojama į Komisijos darbą šiuo klausimu. Tačiau, EESRK manymu, labai svarbu tęsti ir plėsti šią diskusiją, todėl jis stebės Komisijos darbą ir toliau tirs šiuos klausimus kitose savo politinio darbo srityse.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų, COM(2011) 862 final.

1

(2)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos, plg. COM(2011) 609 final.

2

(3)  COM(2012) 573 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/expert-group/social_impact/index_en.htm.

4

(5)  OL C 318, 2009 12 23, p. 22; OL C 24, 2012 1 28, p. 1; OL C 229, 2012 7 31, p. 44.

5

(6)  OL C 229, 2012 7 31, p. 55.

6

(7)  COM(2011) 682 final.

7

(8)  OL C 100, 2009 4 30, p. 53.

8

(9)  COM(2009) 433 final.

9

(10)  www.betterlifeindex.org.

10

(11)  http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/archives/2013/10/pdf/20131002_1-emu_en.pdf.

11

(12)  Bouchard, M. (red.) (2009), The worth of social economy, Peterlang, Bruxelles.

12

The worth of social economy

(13)  http://ec.europa.eu/employment_social/equal_consolidated.

13

(14)  http://www.thesroinetwork.org/what-is-sroi, http://www.socialauditnetwork.org.uk/getting-started/what-is-social-accounting-and-audit.

14

(15)  Pavyzdžiui, PQASSO (Mažų organizacijų praktinė kokybės užtikrinimo sistema, angl. Practical Quality Assurance System for Small Organisations), SIMPLE (Vietos lygmens ekonomikos paprastas poveikio vertinimas, angl. Simple Impact Measurement for Local Economies), Savanoriško poveikio vertinimo priemonių rinkinys (angl. Volunteering Impact Assessment Toolkit), Išsamus vaizdas (angl. The Big Picture), Poveikio sistema (angl. Impact Framework), Loginio modelio konstruktorius (angl. Logic Model Builder), Poveikio vertinimo sistema (angl. Measuring Impact Framework), Rezultatų aprašymas (angl. Outcome Mapping), Rezultatais paremtas vertinimas (angl. Outcome-Based Evaluation), Socialinio poveikio vertinimas (angl. Social Impact Assessment (SIA)), Shujog poveikio sistema ir vertinimas (angl. Shujog Impact Framework and Assessment).

15

Practical Quality Assurance System for Small Organisations

Simple Impact Measurement for Local Economies

Volunteering Impact Assessment Toolkit),

The Big Picture

Impact Framework)

Logic Model Builder)

Measuring Impact Framework

Outcome Mapping)

Outcome-Based Evaluation)

Social Impact Assessment

Shujog Impact Framework and Assessment

(16)  http://www.theoryofchange.org.

16

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/23

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių (nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/04

Pranešėjas Georgios DASSIS

Bendrapranešėjis Seamus BOLAND

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. vasario 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių

(nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 20 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 155 nariams balsavus už, 93 – prieš ir 12 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Kadangi struktūrinės reformos nebuvo įgyvendintos, o krizė padarė neigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, Europoje sulėtėjo ekonomikos augimas, buvo prarastos darbo vietos, plinta skurdas ir atskirtis, kartu senėja visuomenė, didėja migracijos srautai ir įsigali euroskepticizmas; todėl dabar labai skubiai reikia tokio politinio modelio, kuris stiprintų politinę atsakomybę, solidarumą ir pagrindines Europos socialinio acquis vertybes. |
| --- | --- |

1.1

Kadangi struktūrinės reformos nebuvo įgyvendintos, o krizė padarė neigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, Europoje sulėtėjo ekonomikos augimas, buvo prarastos darbo vietos, plinta skurdas ir atskirtis, kartu senėja visuomenė, didėja migracijos srautai ir įsigali euroskepticizmas; todėl dabar labai skubiai reikia tokio politinio modelio, kuris stiprintų politinę atsakomybę, solidarumą ir pagrindines Europos socialinio acquis vertybes.

acquis

Atsižvelgdamas į tai, EESRK:

| 1.2 | mano, kad šiuo kritiniu momentu minimalių pajamų įvedimas Europoje padės užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, apsaugoti pagrindines žmogaus teises, garantuoti ekonominių ir socialinių tikslų pusiausvyrą ir teisingai paskirstyti išteklius ir pajamas; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad šiuo kritiniu momentu minimalių pajamų įvedimas Europoje padės užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, apsaugoti pagrindines žmogaus teises, garantuoti ekonominių ir socialinių tikslų pusiausvyrą ir teisingai paskirstyti išteklius ir pajamas;

| 1.3 | atkreipia dėmesį į EESRK tarnybų lygmeniu vykusias svarbias diskusijas ir pabrėžia, kad Europos Sąjungoje būtina skubiai garantuoti pakankamas minimalias pajamas priimant pagrindų direktyvą, kuri padėtų veiksmingai šalinti skurdą sudarant palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką, kaip ragina Regionų komitetas (1) ir įvairios su skurdu kovojančios organizacijos (2), ir prašo Komisijos imtis suderintų veiksmų atsižvelgiant į 2011 m. priimtą Europos Parlamento rezoliuciją (3); |
| --- | --- |

1.3

atkreipia dėmesį į EESRK tarnybų lygmeniu vykusias svarbias diskusijas ir pabrėžia, kad Europos Sąjungoje būtina skubiai garantuoti pakankamas minimalias pajamas priimant pagrindų direktyvą, kuri padėtų veiksmingai šalinti skurdą sudarant palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką, kaip ragina Regionų komitetas (1) ir įvairios su skurdu kovojančios organizacijos (2), ir prašo Komisijos imtis suderintų veiksmų atsižvelgiant į 2011 m. priimtą Europos Parlamento rezoliuciją (3);

1

2

3

| 1.4 | siūlo Komisijai išnagrinėti minimalių pajamų Europoje finansavimo galimybes ir visų pirma sutelkti dėmesį į atitinkamo Europos fondo įsteigimo perspektyvą; |
| --- | --- |

1.4

siūlo Komisijai išnagrinėti minimalių pajamų Europoje finansavimo galimybes ir visų pirma sutelkti dėmesį į atitinkamo Europos fondo įsteigimo perspektyvą;

| 1.5 | prašo įgyvendinti daugiau priemonių, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tikslai dėl užimtumo, skurdo ir socialinės atskirties būtų iš tikrųjų pasiekti. Šiose priemonėse turėtų būti numatyta: pirma, toliau siekti horizontaliųjų užimtumo tikslų; antra, nustatyti trijų rodiklių, sudarančių sudėtinį skurdo ir socialinės atskirties rodiklį (indikatorių), kiekybinio sumažinimo tikslus; trečia, nustatyti Europos ir nacionalinio lygmens tarpinius tikslus visuomenės grupėms, kurioms kyla didesnė skurdo rizika negu kitiems gyventojams (pavyzdžiui, vaikams ir nepilnoms šeimoms) ir skurstantiems dirbantiesiems; ketvirta, atlikti tyrimą, kaip valstybės narės apskaičiuoja skurdo lygį ir nustato nacionalinius tikslus; penkta, gauti valstybių narių atnaujintą įsipareigojimą užtikrinti, kad jungtinėmis visų jų pastangomis būtų galima pasiekti bendrą Europos Sąjungos tikslą; |
| --- | --- |

1.5

prašo įgyvendinti daugiau priemonių, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tikslai dėl užimtumo, skurdo ir socialinės atskirties būtų iš tikrųjų pasiekti. Šiose priemonėse turėtų būti numatyta: pirma, toliau siekti horizontaliųjų užimtumo tikslų; antra, nustatyti trijų rodiklių, sudarančių sudėtinį skurdo ir socialinės atskirties rodiklį (indikatorių), kiekybinio sumažinimo tikslus; trečia, nustatyti Europos ir nacionalinio lygmens tarpinius tikslus visuomenės grupėms, kurioms kyla didesnė skurdo rizika negu kitiems gyventojams (pavyzdžiui, vaikams ir nepilnoms šeimoms) ir skurstantiems dirbantiesiems; ketvirta, atlikti tyrimą, kaip valstybės narės apskaičiuoja skurdo lygį ir nustato nacionalinius tikslus; penkta, gauti valstybių narių atnaujintą įsipareigojimą užtikrinti, kad jungtinėmis visų jų pastangomis būtų galima pasiekti bendrą Europos Sąjungos tikslą;

| 1.6 | ragina veiksmingai įvertinti į nacionalines reformų programas (NRP), nacionalines socialines ataskaitas (NSA) ir finansų konsolidavimo programas įtrauktų priemonių socialinį poveikį užtikrinant, kad tokios priemonės nedidintų skurdo ir socialinės atskirties, ir siekiant aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę į NRP ir NSA rengimo procesą; |
| --- | --- |

1.6

ragina veiksmingai įvertinti į nacionalines reformų programas (NRP), nacionalines socialines ataskaitas (NSA) ir finansų konsolidavimo programas įtrauktų priemonių socialinį poveikį užtikrinant, kad tokios priemonės nedidintų skurdo ir socialinės atskirties, ir siekiant aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę į NRP ir NSA rengimo procesą;

| 1.7 | primygtinai ragina atidžiau stebėti blogėjančią skurdo ir socialinės atskirties padėtį ir ragina Komisiją, kad ji įvertindama NRP ir NSA kiekvieną kartą, kai tai yra reikalinga, siūlytų konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl socialinės įtraukties. Jos taip pat turėtų būti taikomos specialiose Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Tarptautinio valiutos fondo pagalbos programose dalyvaujančioms šalims; |
| --- | --- |

1.7

primygtinai ragina atidžiau stebėti blogėjančią skurdo ir socialinės atskirties padėtį ir ragina Komisiją, kad ji įvertindama NRP ir NSA kiekvieną kartą, kai tai yra reikalinga, siūlytų konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl socialinės įtraukties. Jos taip pat turėtų būti taikomos specialiose Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ir Tarptautinio valiutos fondo pagalbos programose dalyvaujančioms šalims;

| 1.8 | pabrėžia, kad turėti deramą darbą – geriausia apsaugos nuo skurdo ir socialinės atskirties garantija, ir ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įgyvendinti Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo numatytas augimą skatinančias priemones; pritaria Europos Komisijos nario Antonio Tajani ketinimui sudaryti pramonės susitarimą, kuriuo siekiama sustiprinti ES pramonę ir jos potencialą kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

1.8

pabrėžia, kad turėti deramą darbą – geriausia apsaugos nuo skurdo ir socialinės atskirties garantija, ir ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įgyvendinti Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo numatytas augimą skatinančias priemones; pritaria Europos Komisijos nario Antonio Tajani ketinimui sudaryti pramonės susitarimą, kuriuo siekiama sustiprinti ES pramonę ir jos potencialą kurti darbo vietas;

| 1.9 | ypač pabrėžia, kad svarbu didinti darbuotojų, bedarbių ir visų pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir gerinti profesinių kvalifikacijų lygį ir naujų įgūdžių įgijimą, nes tai gali paspartinti integraciją į darbo rinką, padidinti našumą ir paskatinti galimybes rasti geresnį darbą. |
| --- | --- |

1.9

ypač pabrėžia, kad svarbu didinti darbuotojų, bedarbių ir visų pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir gerinti profesinių kvalifikacijų lygį ir naujų įgūdžių įgijimą, nes tai gali paspartinti integraciją į darbo rinką, padidinti našumą ir paskatinti galimybes rasti geresnį darbą.

2.   Aplinkybės

Aplinkybės

| 2.1 | Garantuotos minimalios pajamos (GMP) – tai įmokomis nepagrįstas pajamų rėmimas, suteikianti apsaugą tiems asmenims, kurie negali gauti socialinio draudimo išmokų (4). Kaip paskutinė apsisaugojimo nuo skurdo priemonė, jos yra neatsiejamos nuo kito pajamų šaltinio neturinčių žmonių ir jų išlaikytinių teise į orų gyvenimą (5). Garantuotų minimalių pajamų sampratos nereikia painioti su minimaliu darbo užmokesčiu, kuris nustatomas kolektyvinėmis sutartimis arba įstatymų leidėjo. |
| --- | --- |

2.1

Garantuotos minimalios pajamos (GMP) – tai įmokomis nepagrįstas pajamų rėmimas, suteikianti apsaugą tiems asmenims, kurie negali gauti socialinio draudimo išmokų (4). Kaip paskutinė apsisaugojimo nuo skurdo priemonė, jos yra neatsiejamos nuo kito pajamų šaltinio neturinčių žmonių ir jų išlaikytinių teise į orų gyvenimą (5). Garantuotų minimalių pajamų sampratos nereikia painioti su minimaliu darbo užmokesčiu, kuris nustatomas kolektyvinėmis sutartimis arba įstatymų leidėjo.

4

5

| 2.2 | Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos (1989 m.) (6) 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta darbo rinkoje nedalyvaujančių žmonių, neturinčių pakankamų pragyvenimo lėšų, teisė „turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą“. |
| --- | --- |

2.2

Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos (1989 m.) (6) 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta darbo rinkoje nedalyvaujančių žmonių, neturinčių pakankamų pragyvenimo lėšų, teisė „turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą“.

Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijos

6

| 2.3 | Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (2000 m.), kuri yra teisiškai privaloma kaip neatsiejama naujosios Reformų sutarties dalis, nurodoma: „Žmogaus orumas yra neliečiamas. Jį reikia gerbti ir saugoti [...]“ (1 straipsnis), taip pat teigiama, kad „siekdama įveikti socialinę atskirtį ir skurdą, Sąjunga pripažįsta ir gerbia teisę į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, kad [...] būtų užtikrintos tinkamos gyvenimo sąlygos visiems neturintiems pakankamai lėšų“ (34 straipsnio 3 punktas). |
| --- | --- |

2.3

Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (2000 m.), kuri yra teisiškai privaloma kaip neatsiejama naujosios Reformų sutarties dalis, nurodoma: „Žmogaus orumas yra neliečiamas. Jį reikia gerbti ir saugoti [...]“ (1 straipsnis), taip pat teigiama, kad „siekdama įveikti socialinę atskirtį ir skurdą, Sąjunga pripažįsta ir gerbia teisę į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, kad [...] būtų užtikrintos tinkamos gyvenimo sąlygos visiems neturintiems pakankamai lėšų“ (34 straipsnio 3 punktas).

| 2.4 | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (153 straipsnio 1 dalies h punktas) Sąjungai leidžiama priimti teisės aktus, kuriais remiama ir papildoma valstybių narių veikla iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos srityje. Horizontaliojoje socialinėje išlygoje (9 straipsnis) tarp reikalavimų, į kuriuos Sąjunga privalo atsižvelgti nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, nurodomas didelis užimtumas, tinkama socialinė apsauga ir kova su socialine atskirtimi. |
| --- | --- |

2.4

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (153 straipsnio 1 dalies h punktas) Sąjungai leidžiama priimti teisės aktus, kuriais remiama ir papildoma valstybių narių veikla iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos srityje. Horizontaliojoje socialinėje išlygoje (9 straipsnis) tarp reikalavimų, į kuriuos Sąjunga privalo atsižvelgti nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, nurodomas didelis užimtumas, tinkama socialinė apsauga ir kova su socialine atskirtimi.

| 2.5 | Rekomendacijoje 92/441/EEB (7) valstybės narės raginamos pripažinti „pagrindinę asmens teises į pakankamas [ir patikimas] pajamas ir socialinę paramą“, pritaikyti savo socialinės apsaugos sistemas ir nustatyti bendrus įgyvendinimo kriterijus, tačiau nenurodomas minimalus ribinis dydis ES lygmeniu. |
| --- | --- |

2.5

Rekomendacijoje 92/441/EEB (7) valstybės narės raginamos pripažinti „pagrindinę asmens teises į pakankamas [ir patikimas] pajamas ir socialinę paramą“, pritaikyti savo socialinės apsaugos sistemas ir nustatyti bendrus įgyvendinimo kriterijus, tačiau nenurodomas minimalus ribinis dydis ES lygmeniu.

7

| 2.6 | 2008 m. Komisijos paskelbtoje rekomendacijoje (8) pripažįstama, kad pajamų rėmimas yra vienas iš trijų aktyvios įtraukties elementų ir kartu pabrėžiama, kad tokią paramą gaunantys asmenys turi būti pasirengę įsitraukti į darbo rinką, profesinį mokymąsi arba bet kokią kitą socialinės įtraukties priemonę. |
| --- | --- |

2.6

2008 m. Komisijos paskelbtoje rekomendacijoje (8) pripažįstama, kad pajamų rėmimas yra vienas iš trijų aktyvios įtraukties elementų ir kartu pabrėžiama, kad tokią paramą gaunantys asmenys turi būti pasirengę įsitraukti į darbo rinką, profesinį mokymąsi arba bet kokią kitą socialinės įtraukties priemonę.

8

| 2.7 | Skurdo ir socialinės atskirties šalinimas yra strategijos „Europa 2020“ prioritetinis tikslas. Joje buvo parengtas Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas
   (9). Šiame plane pirmą kartą nustatytas skurdo ir socialinės atskirties sumažinimo tikslas, t. y. iki 2020 m. sudaryti sąlygas bent 20 mln. žmonių išbristi iš šios padėties remiantis trim rodikliais: skurdo rizikos riba (apibrėžta kaip gyventojų, kurių pajamos mažesnes nei 60 proc. nacionalinės disponuojamų pajamų medianos, procentinė dalis), didelis materialinis nepriteklius (kai dėl lėšų stygiaus susiduria nepritekliaus elementais iš apibrėžto materialinio nepritekliaus elementų sąrašo) ir galiausiai labai žemas užimtumas (t. y. priklausymas darbo neturintiems namų ūkiams) (10). EESRK teigiamai įvertino tokį įsipareigojimą ir pabrėžė, kad ES politika neturėtų didinti skurdo rizikos (11). |
| --- | --- |

2.7

Skurdo ir socialinės atskirties šalinimas yra strategijos „Europa 2020“ prioritetinis tikslas. Joje buvo parengtas Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas
   (9). Šiame plane pirmą kartą nustatytas skurdo ir socialinės atskirties sumažinimo tikslas, t. y. iki 2020 m. sudaryti sąlygas bent 20 mln. žmonių išbristi iš šios padėties remiantis trim rodikliais: skurdo rizikos riba (apibrėžta kaip gyventojų, kurių pajamos mažesnes nei 60 proc. nacionalinės disponuojamų pajamų medianos, procentinė dalis), didelis materialinis nepriteklius (kai dėl lėšų stygiaus susiduria nepritekliaus elementais iš apibrėžto materialinio nepritekliaus elementų sąrašo) ir galiausiai labai žemas užimtumas (t. y. priklausymas darbo neturintiems namų ūkiams) (10). EESRK teigiamai įvertino tokį įsipareigojimą ir pabrėžė, kad ES politika neturėtų didinti skurdo rizikos (11).

Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas

9

10

11

| 2.8 | Strategijoje „Europa 2020“ nustatytas pagrindinis tikslas skurdo ir socialinės atskirties mažinimo srityje pagrįstas konkrečiu asmenų skaičiumi, o tai labai skiriasi nuo kitų didžiųjų tikslų įgyvendinimo metodų (12): pastarieji išreikšti procentine dalimi, todėl valstybėms narėms lengviau pasiekti tą patį tikslinį skaičių procentine išraiška. |
| --- | --- |

2.8

Strategijoje „Europa 2020“ nustatytas pagrindinis tikslas skurdo ir socialinės atskirties mažinimo srityje pagrįstas konkrečiu asmenų skaičiumi, o tai labai skiriasi nuo kitų didžiųjų tikslų įgyvendinimo metodų (12): pastarieji išreikšti procentine dalimi, todėl valstybėms narėms lengviau pasiekti tą patį tikslinį skaičių procentine išraiška.

12

| 2.9 | Valstybės narės pačios nusprendžia, pagal kokius metodus jos nustato savo nacionalinius tikslus ir priemones jiems pasiekti/jų pasiekimo priemones. Tačiau susumavus nacionalinius tikslus tikrai nebus pasiektas 20 mln. žmonių tikslas, nustatytas strategijoje „Europa 2020“: apskaičiuota, kad susumuoti nacionaliniai tikslai nuo didžiojo strategijos „Europa 2020“ tikslo atsilieka 5–8 mln. žmonių (13). Be to, daugelyje nacionalinių reformų programų nėra pakankamai aiškiai nurodyta, kaip bus pasiektas skurdo mažinimo tikslas, ir trūksta tinkamų priemonių socialinei įtraukčiai skatinti (14). Šalys, gaunančios specialią paramą iš Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ar Tarptautinio valiutos fondo, neprivalo pateikti konkrečių nacionalinių reformų programų (15): jos turi atsiskaityti tik pagal savo susitarimo memorandumą, tačiau juose nenumatytos skurdo ir socialinės atskirties mažinimo priemonės. |
| --- | --- |

2.9

Valstybės narės pačios nusprendžia, pagal kokius metodus jos nustato savo nacionalinius tikslus ir priemones jiems pasiekti/jų pasiekimo priemones. Tačiau susumavus nacionalinius tikslus tikrai nebus pasiektas 20 mln. žmonių tikslas, nustatytas strategijoje „Europa 2020“: apskaičiuota, kad susumuoti nacionaliniai tikslai nuo didžiojo strategijos „Europa 2020“ tikslo atsilieka 5–8 mln. žmonių (13). Be to, daugelyje nacionalinių reformų programų nėra pakankamai aiškiai nurodyta, kaip bus pasiektas skurdo mažinimo tikslas, ir trūksta tinkamų priemonių socialinei įtraukčiai skatinti (14). Šalys, gaunančios specialią paramą iš Europos Komisijos, Europos Centrinio Banko ar Tarptautinio valiutos fondo, neprivalo pateikti konkrečių nacionalinių reformų programų (15): jos turi atsiskaityti tik pagal savo susitarimo memorandumą, tačiau juose nenumatytos skurdo ir socialinės atskirties mažinimo priemonės.

13

14

15

| 2.10 | 2010 m. priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas (16) ragina valstybes nares įvesti sistemas, kuriomis būtų garantuojamos minimalios pajamos, lygios 60 proc. nacionalinių disponuojamų pajamų medianos, ir prašo ES pateikti ryžtingesnių rekomendacijų, o 2011 m. paskelbtoje rezoliucijoje (17) Europos Parlamentas primygtinai prašo Komisijos pradėti konsultacijas dėl galimybės inicijuoti teisės aktą dėl pakakamų minimalių pajamų. |
| --- | --- |

2.10

2010 m. priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas (16) ragina valstybes nares įvesti sistemas, kuriomis būtų garantuojamos minimalios pajamos, lygios 60 proc. nacionalinių disponuojamų pajamų medianos, ir prašo ES pateikti ryžtingesnių rekomendacijų, o 2011 m. paskelbtoje rezoliucijoje (17) Europos Parlamentas primygtinai prašo Komisijos pradėti konsultacijas dėl galimybės inicijuoti teisės aktą dėl pakakamų minimalių pajamų.

16

17

3.   Skurdas, socialinė atskirtis ir nedarbas Europos Sąjungoje

Skurdas, socialinė atskirtis ir nedarbas Europos Sąjungoje

| 3.1 | EESRK pripažįsta, kad skurdas yra žmogaus teisių pažeidimas, todėl juo labiau būtina imtis papildomų veiksmų siekiant įgyvendinti tikslus, nustatytus Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 punkte, ir laikosi nuomonės, kad nepritekliaus pašalinimas yra visos Europos mastu siektinas uždavinys. |
| --- | --- |

3.1

EESRK pripažįsta, kad skurdas yra žmogaus teisių pažeidimas, todėl juo labiau būtina imtis papildomų veiksmų siekiant įgyvendinti tikslus, nustatytus Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 punkte, ir laikosi nuomonės, kad nepritekliaus pašalinimas yra visos Europos mastu siektinas uždavinys.

| 3.2 | Daugelyje šalių (18) neįgyvendintos struktūrinės reformos ir nuo 2008 m. tebesitęsianti krizė padidino skurdo ir socialinės bei profesinės atskirties riziką: naujausi Eurostato duomenys (19) patvirtina, kad 24,2 proc. (t. y. 119,7 mln.) Europos Sąjungos gyventojų yra iškilusi skurdo arba socialinės atskirties rizika (20). 2011 m. šis rodiklis pakilo 19-oje valstybių narių, o 2008–2011 m. laikotarpiu skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių žmonių skaičius padidėjo 4 mln. Nuo 2008 m. pablogėjo ir trys rodikliai, sudarantys „skurdo ar socialinės atskirties riziką“: 17 proc. gyventojų kyla skurdo rizika, 9 proc. patiria didžiulį materialinį nepriteklių ir 10 proc. asmenų priklauso žemo užimtumo namų ūkiams). Daugelyje šalių neturtingieji dar labiau skursta (21). |
| --- | --- |

3.2

Daugelyje šalių (18) neįgyvendintos struktūrinės reformos ir nuo 2008 m. tebesitęsianti krizė padidino skurdo ir socialinės bei profesinės atskirties riziką: naujausi Eurostato duomenys (19) patvirtina, kad 24,2 proc. (t. y. 119,7 mln.) Europos Sąjungos gyventojų yra iškilusi skurdo arba socialinės atskirties rizika (20). 2011 m. šis rodiklis pakilo 19-oje valstybių narių, o 2008–2011 m. laikotarpiu skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių žmonių skaičius padidėjo 4 mln. Nuo 2008 m. pablogėjo ir trys rodikliai, sudarantys „skurdo ar socialinės atskirties riziką“: 17 proc. gyventojų kyla skurdo rizika, 9 proc. patiria didžiulį materialinį nepriteklių ir 10 proc. asmenų priklauso žemo užimtumo namų ūkiams). Daugelyje šalių neturtingieji dar labiau skursta (21).

18

19

20

21

| 3.3 | Vaikai (iki 18 metų amžiaus) yra viena iš visuomenės grupių, kurioms skurdo ar socialinės atskirties rizika kyla dažniau nei kitiems gyventojams (22). Jų yra 27,1 proc. Kai kuriose šalyse skurdas gresia santykinai didelei daliai vyresnių nei 65 metų amžiaus asmenų (23). |
| --- | --- |

3.3

Vaikai (iki 18 metų amžiaus) yra viena iš visuomenės grupių, kurioms skurdo ar socialinės atskirties rizika kyla dažniau nei kitiems gyventojams (22). Jų yra 27,1 proc. Kai kuriose šalyse skurdas gresia santykinai didelei daliai vyresnių nei 65 metų amžiaus asmenų (23).

22

23

| 3.4 | Visose valstybėse narėse didėja tiek vidiniai, tiek ir tarpvalstybiniai ir tarpregioniniai pajamų lygio skirtumai ir socialinė nelygybė; jie dar labiau paaštrėjo krizės sąlygomis (24). Be to, visuomenės grupės, kurios dar prieš krizę buvo nepalankioje padėtyje, tampa dar labiau pažeidžiamos (25). |
| --- | --- |

3.4

Visose valstybėse narėse didėja tiek vidiniai, tiek ir tarpvalstybiniai ir tarpregioniniai pajamų lygio skirtumai ir socialinė nelygybė; jie dar labiau paaštrėjo krizės sąlygomis (24). Be to, visuomenės grupės, kurios dar prieš krizę buvo nepalankioje padėtyje, tampa dar labiau pažeidžiamos (25).

24

25

| 3.5 | Krizė išryškino naujas skurdo formas, pavyzdžiui, benamystę, energetinį skurdą, finansinę atskirtį (negalėjimą pasinaudoti pagrindinėmis bankų paslaugomis ar gauti paskolos) ar pernelyg didelį namų ūkių įsiskolinimą; be to, įvairių rūšių socialinė rizika dažniau iškyla moterims nei vyrams. Be to, pažeidžiamiausios visuomenės grupės, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus asmenys (ypač labai senyvo amžiaus asmenys ir pagyvenusios moterys), neįgalieji, sunkiomis lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, nepilnos šeimos, mažas pajamos gaunantys namų ūkiai, taip pat imigrantai ir kai kurios etninės mažumos, pavyzdžiui, romai, patiria neproporcingai didelį įvairių rūšių nepriteklių. |
| --- | --- |

3.5

Krizė išryškino naujas skurdo formas, pavyzdžiui, benamystę, energetinį skurdą, finansinę atskirtį (negalėjimą pasinaudoti pagrindinėmis bankų paslaugomis ar gauti paskolos) ar pernelyg didelį namų ūkių įsiskolinimą; be to, įvairių rūšių socialinė rizika dažniau iškyla moterims nei vyrams. Be to, pažeidžiamiausios visuomenės grupės, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus asmenys (ypač labai senyvo amžiaus asmenys ir pagyvenusios moterys), neįgalieji, sunkiomis lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, nepilnos šeimos, mažas pajamos gaunantys namų ūkiai, taip pat imigrantai ir kai kurios etninės mažumos, pavyzdžiui, romai, patiria neproporcingai didelį įvairių rūšių nepriteklių.

| 3.6 | Užimtumo ir socialinė padėtis Europos Sąjungoje yra kritinė. Nedarbo lygis nuolat didėja: 2013 m. sausio mėn. darbo neturėjo 26,2 mln. žmonių, t. y. 10,8 proc. darbingo amžiaus Sąjungos gyventojų (euro zonoje – 19 mln. žmonių, t. y. 11,9 proc. darbingo amžiaus gyventojų); didelį susirūpinimą kelia namų ūkių ekonominė padėtis (26). Visoje Europos Sąjungoje jaunimo nedarbas pasiekė rekordinį lygį: darbo neturi 23,6 proc. darbingo amžiaus jaunuolių ir ryškėja tendencija, kad jaunimas tokioje padėtyje būna vis ilgiau ir ilgiau. |
| --- | --- |

3.6

Užimtumo ir socialinė padėtis Europos Sąjungoje yra kritinė. Nedarbo lygis nuolat didėja: 2013 m. sausio mėn. darbo neturėjo 26,2 mln. žmonių, t. y. 10,8 proc. darbingo amžiaus Sąjungos gyventojų (euro zonoje – 19 mln. žmonių, t. y. 11,9 proc. darbingo amžiaus gyventojų); didelį susirūpinimą kelia namų ūkių ekonominė padėtis (26). Visoje Europos Sąjungoje jaunimo nedarbas pasiekė rekordinį lygį: darbo neturi 23,6 proc. darbingo amžiaus jaunuolių ir ryškėja tendencija, kad jaunimas tokioje padėtyje būna vis ilgiau ir ilgiau.

26

| 3.7 | EESRK labai susirūpinęs dėl didėjančio skurstančių dirbančiųjų skaičiaus, kurį visų pirma lemia plintantys nenuolatiniai darbo santykiai ir mažas darbo užmokestis. 2011 m. 8,9 proc. darbuotojų gyveno žemiau skurdo ribos ir jie sudarė trečdalį visų darbingo amžiaus suaugusiųjų, kuriems kyla skurdo rizika (27). |
| --- | --- |

3.7

EESRK labai susirūpinęs dėl didėjančio skurstančių dirbančiųjų skaičiaus, kurį visų pirma lemia plintantys nenuolatiniai darbo santykiai ir mažas darbo užmokestis. 2011 m. 8,9 proc. darbuotojų gyveno žemiau skurdo ribos ir jie sudarė trečdalį visų darbingo amžiaus suaugusiųjų, kuriems kyla skurdo rizika (27).

27

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | EESRK išdėstė savo poziciją dėl klausimų, kurie yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su minimaliomis pajamomis ir skurdu, ir įvairiose nuomonėse pateikė atitinkamas rekomendacijas (28). Atsižvelgiant į neigiamą krizės poveikį, šiandieną kaip niekad aktualios 1989 m. Komiteto pateiktos pastabos ir rekomendacijos (29). Visų pirma jis pritaria Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui, nes mano, kad atviras koordinavimo metodas ir horizontalioji išlyga gali padėti užtikrinti minimalias pajamas ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi. |
| --- | --- |

4.1

EESRK išdėstė savo poziciją dėl klausimų, kurie yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su minimaliomis pajamomis ir skurdu, ir įvairiose nuomonėse pateikė atitinkamas rekomendacijas (28). Atsižvelgiant į neigiamą krizės poveikį, šiandieną kaip niekad aktualios 1989 m. Komiteto pateiktos pastabos ir rekomendacijos (29). Visų pirma jis pritaria Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui, nes mano, kad atviras koordinavimo metodas ir horizontalioji išlyga gali padėti užtikrinti minimalias pajamas ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi.

28

29

| 4.2 | Būtinybė skubiai sukurti minimalių pajamų sistemą buvo pabrėžta viešame klausyme (30), kurį EESRK organizavo rengdamas nuomonę ir kuriame susirinkę ekspertai ir visuomenės veikėjai svarstė, kaip patobulinti skurdo įvertinimo metodus ir kokius sunkumus reikia įveikti siekiant sukurti Europos minimalių pajamų sistemą. |
| --- | --- |

4.2

Būtinybė skubiai sukurti minimalių pajamų sistemą buvo pabrėžta viešame klausyme (30), kurį EESRK organizavo rengdamas nuomonę ir kuriame susirinkę ekspertai ir visuomenės veikėjai svarstė, kaip patobulinti skurdo įvertinimo metodus ir kokius sunkumus reikia įveikti siekiant sukurti Europos minimalių pajamų sistemą.

30

| 4.3 | Skurdas (31) ir socialinė atskirtis yra daugialypio pobūdžio, todėl būtina stiprinti Europos valdymo socialinį aspektą: socialiniu požiūriu tvari makroekonominė politika yra būtina išankstinė sąlyga krizei įveikti ir visuomenės sanglaudai užtikrinti. Nuolatinis skurdas ir atskirtis kenkia ekonomikai, nes mažėja disponuojamos pajamos ir paklausa, silpnėja konkurencingumas ir varžomas nacionalinis biudžetas. |
| --- | --- |

4.3

Skurdas (31) ir socialinė atskirtis yra daugialypio pobūdžio, todėl būtina stiprinti Europos valdymo socialinį aspektą: socialiniu požiūriu tvari makroekonominė politika yra būtina išankstinė sąlyga krizei įveikti ir visuomenės sanglaudai užtikrinti. Nuolatinis skurdas ir atskirtis kenkia ekonomikai, nes mažėja disponuojamos pajamos ir paklausa, silpnėja konkurencingumas ir varžomas nacionalinis biudžetas.

31

| 4.4 | Šiuo požiūriu EESRK yra įsitikinęs, kad reikia iš naujo persvarstyti prioritetus ir politiką, ypač pinigų politiką, įskaitant Stabilumo ir augimo paktą, konkurencijos ir užsienio prekybos, biudžeto bei mokesčių politiką. |
| --- | --- |

4.4

Šiuo požiūriu EESRK yra įsitikinęs, kad reikia iš naujo persvarstyti prioritetus ir politiką, ypač pinigų politiką, įskaitant Stabilumo ir augimo paktą, konkurencijos ir užsienio prekybos, biudžeto bei mokesčių politiką.

| 4.5 | EESRK teigiamai vertina 2013 m. vasario 20 d. atnaujintą socialinių investicijų dokumentų rinkinį (32), kuriame valstybės narės raginamos sukurti veiksmingą ir tinkamą pajamų rėmimą, atsižvelgiant į vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu įvertintus socialinius poreikius, ir nustatyti orientacinius biudžetus, pagrįstus prekių ir paslaugų sąrašu, kad tam tikro dydžio ir sudėties šeima galėtų gyventi pakankamai gerai, kartu įvertinant atitinkamas mėnesio ar metines išlaidas. |
| --- | --- |

4.5

EESRK teigiamai vertina 2013 m. vasario 20 d. atnaujintą socialinių investicijų dokumentų rinkinį (32), kuriame valstybės narės raginamos sukurti veiksmingą ir tinkamą pajamų rėmimą, atsižvelgiant į vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu įvertintus socialinius poreikius, ir nustatyti orientacinius biudžetus, pagrįstus prekių ir paslaugų sąrašu, kad tam tikro dydžio ir sudėties šeima galėtų gyventi pakankamai gerai, kartu įvertinant atitinkamas mėnesio ar metines išlaidas.

32

| 4.6 | EESRK primygtinai ragina Komisiją greičiau ištesėti duotą pažadą (33), t. y. remti valstybių narių veiklą ir šiuo tikslu vykdyti aktyvios įtraukties skatinimo reformų stebėseną, parengti orientacinių biudžetų sudarymo metodiką ir stebėti paramos pajamoms (pajamų rėmimo) adekvatumą, remdamasi minėtais orientaciniais biudžetais, kai jie bus parengti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

4.6

EESRK primygtinai ragina Komisiją greičiau ištesėti duotą pažadą (33), t. y. remti valstybių narių veiklą ir šiuo tikslu vykdyti aktyvios įtraukties skatinimo reformų stebėseną, parengti orientacinių biudžetų sudarymo metodiką ir stebėti paramos pajamoms (pajamų rėmimo) adekvatumą, remdamasi minėtais orientaciniais biudžetais, kai jie bus parengti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

33

| 4.7 | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad geriausias būdas sumažinti skurdą ir išvengti socialinės atskirties – atgaivinti ekonomikos augimą, padidinti konkurencingumą ir kurti palankias veiklos sąlygas Europos įmonėms (įskaitant, pavyzdžiui, pernelyg didelės administracinės naštos šalinimą ir galimybių gauti finansavimą užtikrinimą), kad jos galėtų plėstis ir kurti darbo vietas atitinkamų įgūdžių turintiems žmonėms. |
| --- | --- |

4.7

EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad geriausias būdas sumažinti skurdą ir išvengti socialinės atskirties – atgaivinti ekonomikos augimą, padidinti konkurencingumą ir kurti palankias veiklos sąlygas Europos įmonėms (įskaitant, pavyzdžiui, pernelyg didelės administracinės naštos šalinimą ir galimybių gauti finansavimą užtikrinimą), kad jos galėtų plėstis ir kurti darbo vietas atitinkamų įgūdžių turintiems žmonėms.

| 4.8 | Komitetas pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti mokymosi visą gyvenimą programoms, nes tai viena iš pagrindinių kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonių, skatinanti užimtumą ir galimybę įgyti žinių bei patekti į darbo rinką. Svarbu didinti mokymosi visą gyvenimą programų dalyvių skaičių, įskaitant darbuotojų, bedarbių ir pažeidžiamų socialinių grupių, ir tobulinti profesines kvalifikacijas bei įgyti naujų įgūdžių, kurie gali padėti greičiau integruotis į darbo rinką, padidinti našumą ir padėti žmonėms gauti geresnį darbą. |
| --- | --- |

4.8

Komitetas pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti mokymosi visą gyvenimą programoms, nes tai viena iš pagrindinių kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonių, skatinanti užimtumą ir galimybę įgyti žinių bei patekti į darbo rinką. Svarbu didinti mokymosi visą gyvenimą programų dalyvių skaičių, įskaitant darbuotojų, bedarbių ir pažeidžiamų socialinių grupių, ir tobulinti profesines kvalifikacijas bei įgyti naujų įgūdžių, kurie gali padėti greičiau integruotis į darbo rinką, padidinti našumą ir padėti žmonėms gauti geresnį darbą.

| 4.9 | EESRK pritaria integruotam požiūriui į socialinį verslumą, pagal kurį skiriamas didesnis finansavimas Europos socialinio verslumo fondui ir šioje srityje gerinama teisinė ir administracinė aplinka siekiant skatinti socialinės ekonomikos įmones, kurios, būdamos ekonomikos augimo, inovacijų ir užimtumo centrai, gali spręsti atskirties problemas. |
| --- | --- |

4.9

EESRK pritaria integruotam požiūriui į socialinį verslumą, pagal kurį skiriamas didesnis finansavimas Europos socialinio verslumo fondui ir šioje srityje gerinama teisinė ir administracinė aplinka siekiant skatinti socialinės ekonomikos įmones, kurios, būdamos ekonomikos augimo, inovacijų ir užimtumo centrai, gali spręsti atskirties problemas.

| 4.10 | EESRK palankiai vertina neseniai paskelbtą rekomendaciją dėl vaikų skurdo (34), tačiau apgailestauja, kad tokiam dideliam skaičiui nuolat kylanti jų skurdo rizika, kuri perduodama iš kartos į kartą, parodo šiuo metu įgyvendinamos politikos trūkumus. |
| --- | --- |

4.10

EESRK palankiai vertina neseniai paskelbtą rekomendaciją dėl vaikų skurdo (34), tačiau apgailestauja, kad tokiam dideliam skaičiui nuolat kylanti jų skurdo rizika, kuri perduodama iš kartos į kartą, parodo šiuo metu įgyvendinamos politikos trūkumus.

34

| 4.11 | EESRK su nerimu konstatuoja, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatytas skurdo ir socialinės atskirties mažinimo tikslas (skurstančiųjų skaičių Sąjungoje iki 2020 m. sumažinti 20 mln.) nebus pasiektas. |
| --- | --- |

4.11

EESRK su nerimu konstatuoja, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatytas skurdo ir socialinės atskirties mažinimo tikslas (skurstančiųjų skaičių Sąjungoje iki 2020 m. sumažinti 20 mln.) nebus pasiektas.

| 4.12 | EESRK jau anksčiau yra nurodęs, kad pilietinės visuomenės dalyvavimo nacionalinių reformų programų rengimo procese lygis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, o kai kuriose jai praktiškai nesudaromos galimybės dalyvauti (35). |
| --- | --- |

4.12

EESRK jau anksčiau yra nurodęs, kad pilietinės visuomenės dalyvavimo nacionalinių reformų programų rengimo procese lygis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, o kai kuriose jai praktiškai nesudaromos galimybės dalyvauti (35).

35

| 4.13 | Atnaujintų duomenų apie pajamas ir gyvenimo sąlygas trūkumas trukdo įgyvendinti strategiją „Europa 2020“. |
| --- | --- |

4.13

Atnaujintų duomenų apie pajamas ir gyvenimo sąlygas trūkumas trukdo įgyvendinti strategiją „Europa 2020“.

5.   Minimalių pajamų vaidmuo šalinant skurdą ir užtikrinant socialinę integraciją

Minimalių pajamų vaidmuo šalinant skurdą ir užtikrinant socialinę integraciją

| 5.1 | EESRK supranta, kad suteikti Europos Sąjungai konkretų pagrindinį vaidmenį garantuojant minimalių pajamų apsaugą būtų išskirtinai sudėtingas politinis uždavinys atsižvelgiant į labai skirtingą valstybių narių ekonominę padėtį, minimalių pajamų sistemą (36) ir socialinės apsaugos struktūrą, taip pat į subsidiarumo principą, įvairiausias teises ir pareigas, susijusias su apsauga garantuojant minimalias pajamas, ir sudėtingą sąveika tarp, viena vertus, politikos ir jos rezultatų ir, kita vertus, „solidarumo“ sampratos Sąjungoje. |
| --- | --- |

5.1

EESRK supranta, kad suteikti Europos Sąjungai konkretų pagrindinį vaidmenį garantuojant minimalių pajamų apsaugą būtų išskirtinai sudėtingas politinis uždavinys atsižvelgiant į labai skirtingą valstybių narių ekonominę padėtį, minimalių pajamų sistemą (36) ir socialinės apsaugos struktūrą, taip pat į subsidiarumo principą, įvairiausias teises ir pareigas, susijusias su apsauga garantuojant minimalias pajamas, ir sudėtingą sąveika tarp, viena vertus, politikos ir jos rezultatų ir, kita vertus, „solidarumo“ sampratos Sąjungoje.

36

| 5.2 | Nepaisant to, EESRK mano, kad reikia įvesti minimalių pajamų sistemas ir sustiprinti jau veikiančias, nes praėjus 22 metams po rekomendacijos 92/441/EEB paskelbimo dar ne visos valstybės narės užtikrino galimybę visur ir visapusiškai jomis pasinaudoti ir tinkamą veikimą, o valstybių narių bendri tikslai skurdo ir socialinės atskirties mažinimo srityje smarkiai atsilieka nuo strategijoje „Europa 2020“ nurodyto tikslo (37). |
| --- | --- |

5.2

Nepaisant to, EESRK mano, kad reikia įvesti minimalių pajamų sistemas ir sustiprinti jau veikiančias, nes praėjus 22 metams po rekomendacijos 92/441/EEB paskelbimo dar ne visos valstybės narės užtikrino galimybę visur ir visapusiškai jomis pasinaudoti ir tinkamą veikimą, o valstybių narių bendri tikslai skurdo ir socialinės atskirties mažinimo srityje smarkiai atsilieka nuo strategijoje „Europa 2020“ nurodyto tikslo (37).

37

| 5.3 | Atsižvelgdamas į skurdo ir ekonomikos sąveiką, EESRK pabrėžia, kad minimalių pajamų sistemos turi stabilizavimo priemonės potencialą: gali sušvelninti socialinius krizės padarinius ir kartu padaryti priešciklinį poveikį ir suteikti papildomų išteklių paklausai vidaus rinkoje didinti. |
| --- | --- |

5.3

Atsižvelgdamas į skurdo ir ekonomikos sąveiką, EESRK pabrėžia, kad minimalių pajamų sistemos turi stabilizavimo priemonės potencialą: gali sušvelninti socialinius krizės padarinius ir kartu padaryti priešciklinį poveikį ir suteikti papildomų išteklių paklausai vidaus rinkoje didinti.

| 5.4 | EESRK labai nuogąstauja, kad minimalių pajamų sistemos, kurių taikymo sritis, visuotinumas ir veiksmingumas daugelyje valstybių narių labai skiriasi, nesugebės pakankamai sumažinti skurdo, ir yra susirūpinęs dėl to, kad tokių sistemų nenaudojimas bus dar didesnis tokio veiksmingumo išbandymas (38). |
| --- | --- |

5.4

EESRK labai nuogąstauja, kad minimalių pajamų sistemos, kurių taikymo sritis, visuotinumas ir veiksmingumas daugelyje valstybių narių labai skiriasi, nesugebės pakankamai sumažinti skurdo, ir yra susirūpinęs dėl to, kad tokių sistemų nenaudojimas bus dar didesnis tokio veiksmingumo išbandymas (38).

38

| 5.5 | EESRK palankiai vertina kai kuriuos teigiamus rezultatus, pasiektus taikant atviro koordinavimo metodą socialinėje srityje, tačiau apgailestauja, kad taikomos priemonės ir sistemos nebuvo išsamiai ištirtos, o pasiekta pažanga sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemas yra ribota. |
| --- | --- |

5.5

EESRK palankiai vertina kai kuriuos teigiamus rezultatus, pasiektus taikant atviro koordinavimo metodą socialinėje srityje, tačiau apgailestauja, kad taikomos priemonės ir sistemos nebuvo išsamiai ištirtos, o pasiekta pažanga sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemas yra ribota.

| 5.6 | EESRK teigiamai vertina tai, kad papildomai prie atviro koordinavimo metodo socialinės politikos srityje būtų priimta ES direktyva, kuri įpareigotų visas valstybes nares įvesti minimalių pajamų sistemas, leistų užtikrinti didesnį jau veikiančių sistemų veiksmingumą atsižvelgiant į skirtingas nacionalines sąlygas ir taip pasiųsti stiprų signalą dėl Europos socialinio ramsčio. |
| --- | --- |

5.6

EESRK teigiamai vertina tai, kad papildomai prie atviro koordinavimo metodo socialinės politikos srityje būtų priimta ES direktyva, kuri įpareigotų visas valstybes nares įvesti minimalių pajamų sistemas, leistų užtikrinti didesnį jau veikiančių sistemų veiksmingumą atsižvelgiant į skirtingas nacionalines sąlygas ir taip pasiųsti stiprų signalą dėl Europos socialinio ramsčio.

| 5.7 | Siūlomoje direktyvoje reikėtų nustatyti standartus ir bendrus rodiklius, pateikti metodiką jos įgyvendinimo stebėsenai ir sudaryti sąlygas socialinių partnerių, paramos gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui nacionalinių minimalių pajamų sistemų kūrimo arba reformos įgyvendinimo procese. |
| --- | --- |

5.7

Siūlomoje direktyvoje reikėtų nustatyti standartus ir bendrus rodiklius, pateikti metodiką jos įgyvendinimo stebėsenai ir sudaryti sąlygas socialinių partnerių, paramos gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui nacionalinių minimalių pajamų sistemų kūrimo arba reformos įgyvendinimo procese.

| 5.8 | EESRK laikosi nuomonės, kad, įgyvendinant dabartines strategijas ir naudojant esamas priemones bei sistemas, biudžeto ir makroekonominė politika kaip būtinoji sąlyga siekiant sustiprinti solidarumą ir socialinę sanglaudą skirtingose valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat turi padėti siekti socialinių investicijų tikslų, numatytų strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- |

5.8

EESRK laikosi nuomonės, kad, įgyvendinant dabartines strategijas ir naudojant esamas priemones bei sistemas, biudžeto ir makroekonominė politika kaip būtinoji sąlyga siekiant sustiprinti solidarumą ir socialinę sanglaudą skirtingose valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat turi padėti siekti socialinių investicijų tikslų, numatytų strategijoje „Europa 2020“.

skirtingose valstybėse narėse ir tarp jų

| 5.9 | EESRK yra įsitikinęs, kad Europos Sąjungos pastangos gerinti apsaugą garantuojant minimalias pajamas turi padėti valstybėms narėms – visų pirma toms, kuriose toks poreikis yra opiausias – atverti savo rinkas ir taikyti veiksmingą makroekonominę politiką, taip pat veiksmingiau ir tikslingiau naudotis esamais fondais ir nedelsiant išnagrinėti galimybes, kaip padidinti reikiamus išteklius. |
| --- | --- |

5.9

EESRK yra įsitikinęs, kad Europos Sąjungos pastangos gerinti apsaugą garantuojant minimalias pajamas turi padėti valstybėms narėms – visų pirma toms, kuriose toks poreikis yra opiausias – atverti savo rinkas ir taikyti veiksmingą makroekonominę politiką, taip pat veiksmingiau ir tikslingiau naudotis esamais fondais ir nedelsiant išnagrinėti galimybes, kaip padidinti reikiamus išteklius.

| 5.10 | EESRK primena, kad nors minimalių pajamų sistemos neabejotinai yra tiesiogiai susijusios su socialinės apsaugos ir išmokų sistemomis, jos neturėtų tapti priklausomos nuo pastarųjų, todėl Komitetas pakartoja sąlygas, nustatytas 1989 m. (39) Siekiant šio tikslo minimalių pajamų sistemas turėtų papildyti bendroji politika ir tikslinės priemonės, pavyzdžiui, aktyvi darbo rinkos politika, skirta padėti darbo neturintiems žmonėms grįžti į darbo rinką, įdarbinimo tarnybos, išmokų administravimas ir darbo rinkos programos, pavyzdžiui, profesinis mokymas ir darbo vietų kūrimas, paremtas tinkamomis aktyvinimo strategijomis, kad darbo ieškantys asmenys turėtų daugiau galimybių jį rasti. Labai svarbios ir veiksmingai veikiančios darbo rinkos institucijos, sveikatos priežiūros ir būsto politika, taip pat įperkamos, prieinamos ir kokybiškos viešosios paslaugos. |
| --- | --- |

5.10

EESRK primena, kad nors minimalių pajamų sistemos neabejotinai yra tiesiogiai susijusios su socialinės apsaugos ir išmokų sistemomis, jos neturėtų tapti priklausomos nuo pastarųjų, todėl Komitetas pakartoja sąlygas, nustatytas 1989 m. (39) Siekiant šio tikslo minimalių pajamų sistemas turėtų papildyti bendroji politika ir tikslinės priemonės, pavyzdžiui, aktyvi darbo rinkos politika, skirta padėti darbo neturintiems žmonėms grįžti į darbo rinką, įdarbinimo tarnybos, išmokų administravimas ir darbo rinkos programos, pavyzdžiui, profesinis mokymas ir darbo vietų kūrimas, paremtas tinkamomis aktyvinimo strategijomis, kad darbo ieškantys asmenys turėtų daugiau galimybių jį rasti. Labai svarbios ir veiksmingai veikiančios darbo rinkos institucijos, sveikatos priežiūros ir būsto politika, taip pat įperkamos, prieinamos ir kokybiškos viešosios paslaugos.

39

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Regionų komiteto nuomonė „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“, OL C 166, 2011 6 7, p. 18. Žr. p. 19, 7 punktą.

1

Regionų komiteto nuomonė „Europos kovos su skurdu ir

(2)  „ATD Ketvirtasis pasaulis“ (ang. ATD Fourth World), Europos kovos su skurdu asociacijų tinklas (EAPN), Europos nacionalinių asociacijų, dirbančių su benamiais, federacija (FEANTSA), organizacijos Emmaüs Europos skyrius ir kt.

2

(3)  2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (2011/2052/INI) OL C 153E, 2013 5 31, p. 57–78.

3

E

(4)  Kitos politikos priemonės yra tokios: a) visuotinės bazinės pajamos arba bazinių pajamų garantija – nuolatinė iš anksto nustatyto dydžio išmoka reguliariai mokama suaugusiems piliečiams nepriklausomai nuo jų ekonominės ir (arba) socialinės padėties ar galimybių dirbti, ir b) neigiamas pajamų mokestis, grindžiamas ribinio mokesčių tarifo koncepcija.

4

(5)  Hugh Frazer ir Eric Marlier, „Minimalių pajamų sistemos ES valstybėse narėse. Suvestinė ataskaita. Europos Sąjungos nacionalinių nepriklausomų socialinės įtraukties ekspertų tinklas“ (angl. Minimum Income Schemes Across EU Member States, Synthesis Report, EU Network of National Independent Experts on Social Inclusion), Europos Komisija, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinis direktoratas, 2009 m. spalio mėn.

5

i

n.

(6)  Europos Bendrijų Komisija, Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartija, Liuksemburgas, Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 1990 m.

6

(7)  1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendacija 92/441/EEB dėl pakankamų pajamų ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų, OL L 245, 1992 8 26, p. 46–48.

7

(8)  2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 5737), OL L 307, 2008 11 18, p. 11–14.

8

(9)  „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 final, 2010 3 3, Briuselis.

9

(10)  Visi kartu šie trys rodikliai apibrėžia bendrą tikslinę visuomenės grupę, „kuriai gresia skurdas ir atskirtis“, o tai reiškia, kad kiekvienas, kuris atitinka bent vieną iš šių kriterijų yra priskiriamas šiai grupei ir tai padaroma tik vieną kartą.

10

(11)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2011) 758 final) OL C 248, 2011 8 25, p. 130–134.

11

(12)  Užimtumo, švietimo, klimato kaitos bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse tikslai nustatyti procentine išraiška, todėl valstybės narės gali pasiekti vienodus tikslinius rodiklius, nurodytus procentais.

12

(13)  Komisijos ataskaita „Užimtumo ir socialinės tendencijos Europoje“, 2012 m.

13

(14)  Hugh Frazer ir Eric Marlier. 2011 m. „Pažangos siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų socialinės įtraukties tikslų įvertinimas. Pagrindinės išvados ir pasiūlymai dėl tolesnių veiksmų“ (angl. Assessment of Progress towards the Europe 2020 social inclusion objectives: Main Findings and Suggestions on the Way Forward), Nacionalinių ekspertų socialinės įtraukties ES klausimais tinklas, Briuselis, Europos Komisija.

14

(15)  Europos Komisija, Nacionalinių reformų programų gairės (angl. Guidance for the National Reform Programmes), 2012 m. sausio 18 d.

15

Guidance for the National Reform Programmes

(16)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (2010/2039(INI)), OL C 70E, 2012 3 8, p. 8–18.

16

(17)  Žr. 3 išnašą.

17

(18)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Demografinių ir socialinių tendencijų įrodymai. Socialinės politikos indėlis užimtumo, įtraukties ir ekonomikos srityse“ (angl. Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy) SWD(2013) 38 final, pirmoji dalis.

18

Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy

(19)  Eurostatas, 2013 m. Pagrindiniai rodikliai t2020_50, t2020_51, t2020_52, t2020_53, atnaujinti 2013 m. spalio 3 d.

19

(20)  Didžiausia procentinė dalis užfiksuota Bulgarijoje (49 proc.), Rumunijoje ir Latvijoje (abiejose 40 proc.), Lietuvoje (33 proc.), Graikijoje ir Vengrijoje (abiejose 31 proc.) ir Italijoje (28,2 proc.).

20

(21)  Europos Komisija „Socialinė Europa: dabartiniai uždaviniai ir tolesni veiksmai. Socialinės apsaugos komiteto metinė ataskaita“ (angl. Social Europe: Current Challenges and the Way Forward, Annual Report of the Social Protection Committee), (2012 m.).

21

Social Europe: Current Challenges and the Way Forward, Annual Report of the Social Protection Committee

(22)  Žr. 18 išnašą.

22

(23)  Ten pat.

23

(24)  Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC), Europos profesinių sąjungų institutas (ETUI) „Dirbančiosios Europos įvertinimas“ (angl. Benchmarking Working Europe), 2013 m.

24

Benchmarking Working Europe

(25)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND) „Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis. Trečiasis gyvenimo kokybės Europoje tyrimas (angl. Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, 3rd European Quality of Life Survey), Liuksemburgas, 2012 m.

25

Quality of Life in Europe: Impacts of the Crisis, 3rd European Quality of Life Survey

(26)  Europos Komisija „ES užimtumo ir socialinės padėties ketvirčio apžvalga“ (pranc. Revue trimestrielle sur l'emploi et la situation sociale dans l'UE), 2013 m. kovo mėn.

26

Revue trimestrielle sur l'emploi et la situation sociale dans l'UE

(27)  Žr. 21 išnašą.

27

(28)  Žr. OL C 44, 2011 2 11, p. 23–27; OL C 166, 2011 6 7, p. 18–22; OL C 24, 2012 1 28, p. 35–39; OL C 318, 2009 12 23, p. 52–56; OL C 48, 2011 2 15, p. 57–64; OL C 44, 2011 2 11, p. 90–98; OL C 44, 2011 2 11, p. 34–39; OL C 318, 2011 10 29, p. 43–49; OL C 132, 2011 5 3, p. 26–38; OL C 128, 2010 5 18, p. 10–17.

28

(29)  OL C 221, 1989 8 28, p. 10–15.

29

(30)  2013 m. gegužės 28 d., http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-european-minimum-income.

30

(31)  Skurdo rizikos ir socialinės atskirties rodiklį sudaro trys parametrai: skurdo rizika, didžiulis materialinis nepriteklius ir labai žemas užimtumas.

31

(32)  2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatas COM(2013) 83 „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“, prancūziškai dokumento versijai taikomas 2013 m. liepos 2 d. klaidų atitaisymas COM(2013) 83 final/2. Socialinių investicijų dokumentų rinkinyje taip pat pateikta rekomendacija „Investicijos į vaikus“ (C(2013) 778 final), darbo dokumentai „Ilgalaikė priežiūra senėjančioje visuomenėje. Uždaviniai ir politinės galimybės“, „Investicijos į sveikatą“ , „Ataskaita dėl tolesnių valstybių narių veiksmų vykdant 2008 m. Europos Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties. Socialinių investicijų metodas“ ir „Trečioji dvimetė ataskaita dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų“ .

32

(33)  Komunikatas COM(2013) 83 final/2, 2.2 punktas.

33

(34)  2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendacija „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, OL L 59, 2013 3 2, p. 5–16

34

(35)  EESRK „Pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinėse reformų programose. Suvestinė ataskaita“, 2011 m. vasario 28 d., Briuselis.

35

(36)  Išsamus aprašymas pateikiamas Hugh Frazer ir Eric Marlier., op. cit., 2009 m.

36

(37)  Socialinės apsaugos komitetas, op. cit.

37

(38)  SWD(2013) 39 final.

38

(39)  Žr. 29 išnašoje nurodytą nuomonę.

39

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

Toliau pateikti diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

1.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„siūlo Komisijai išnagrinėti minimalių pajamų Europoje finansavimo galimybes ir visų pirma sutelkti dėmesį į atitinkamo Europos fondo įsteigimo perspektyvą
  jau taikomą geriausią praktiką, siekiant padėti valstybėms narėms parengti aktyvios įtraukties strategijas, kurios apimtų tinkamą ir pakankamą pajamų rėmimą, aktyvumo skatinimo priemones ir kovos su skurdu priemones, gerbiant valstybėms narėms šioje srityje tenkančią pagrindinę atsakomybę subsidiarumo ir nacionalinės praktikos požiūriu, kartu ištirti finansavimo galimybes ir jų veiksmingą bei tikslingą panaudojimą;
  “

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 134 |
| Susilaikė | : | 10 |

Už

:

112

Prieš

:

134

Susilaikė

:

10

4.2 punktas

4.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Būtinybė skubiai sukurti
  spręsti minimalių pajamų sistemos klausimą buvo pabrėžta viešame klausyme, kurį EESRK organizavo rengdamas nuomonę ir kuriame susirinkę ekspertai ir visuomenės veikėjai svarstė, kaip patobulinti skurdo įvertinimo metodus ir kokius sunkumus reikia įveikti siekiant nacionaliniu lygmeniu sukurti Europos minimalių pajamų sistemą.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 132 |
| Susilaikė | : | 13 |

Už

:

110

Prieš

:

132

Susilaikė

:

13

5.3 punktas

5.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Atsižvelgdamas į skurdo ir ekonomikos sąveiką, EESRK nurodo
  pabrėžia, kad minimalių pajamų sistemos turi stabilizavimo priemonės potencialą, kuris: galėtų
  i sušvelninti socialinius krizės padarinius ir kartu padaryti priešciklinį poveikį ir suteikti papildomų išteklių paklausai vidaus rinkoje didinti“.

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 110 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 139 |
| Susilaikė | : | 8 |

Už

:

110

Prieš

:

139

Susilaikė

:

8

5.6 punktas

5.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„EESRK ragina keistis geriausia praktika, susijusia su minimalių pajamų sistemų ir gairių rengimu nacionaliniu lygmeniu, kad būtų galima paremti valstybes nares, kuriančias minimalių pajamų sistemas, ir užtikrinti pakankamą jų veiklos tikslingumą ir veiksmingumą.
  teigiamai vertina tai, kad papildomai prie atviro koordinavimo metodo socialinės politikos srityje būtų priimta ES direktyva, kuri įpareigotų visas valstybes nares įvesti minimalių pajamų sistemas, leistų užtikrinti didesnį jau veikiančių sistemų veiksmingumą atsižvelgiant į skirtingas nacionalines sąlygas ir taip pasiųsti stiprų signalą dėl Europos socialinio ramsčio
  Be to, naujoji socialinių rezultatų suvestinė gali padėti išvengti galimų skirtumų.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 138 |
| Susilaikė | : | 9 |

Už

:

115

Prieš

:

138

Susilaikė

:

9

5.7 punktas

5.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Siūlomoje
  s
  direktyvoje
  priemonės
  reikėtų
  turėtų nustatyti pagrindinius standartus ir bendrus rodiklius, pateikti metodiką jos
  jų įgyvendinimo stebėsenai ir sudaryti sąlygas socialinių partnerių, paramos gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui nacionalinių minimalių pajamų sistemų kūrimo arba reformos įgyvendinimo procese.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 139 |
| Susilaikė | : | 5 |

Už

:

115

Prieš

:

139

Susilaikė

:

5

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/32

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos inžinerinės pramonės (mechanikos, elektrotechnikos, elektronikos ir metalo apdirbimo) iššūkių besikeičiančioje pasaulinėje ekonomikoje (nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/05

Pranešėjas: Lucie STUDNIČNÁ

Bendrapranešėjis: Rumen ATANASOV

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. vasario 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos inžinerinės (mechanikos, elektrotechnikos, elektronikos ir metalo apdirbimo) pramonės iššūkių besikeičiančioje pasaulinėje ekonomikoje

(nuomonė savo iniciatyva).

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 21 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 167 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos inžinerinei pramonei (1) Europos ekonomikos atgaivinimo procese tenka labai svarbus vaidmuo ir jai keliamas ambicingas tikslas pramonės apimtis iki 2020 m. padidinti tiek, kad ji sudarytų daugiau kaip 20 % BVP. Tačiau norint tokį augimo lygį pasiekti, į priešingą pusę pakeisti dabartines tendencijas ir ištraukti žmones iš nedarbo, reikia, kad įmonės daugiau investuotų. |
| --- | --- |

1.1.

Europos inžinerinei pramonei (1) Europos ekonomikos atgaivinimo procese tenka labai svarbus vaidmuo ir jai keliamas ambicingas tikslas pramonės apimtis iki 2020 m. padidinti tiek, kad ji sudarytų daugiau kaip 20 % BVP. Tačiau norint tokį augimo lygį pasiekti, į priešingą pusę pakeisti dabartines tendencijas ir ištraukti žmones iš nedarbo, reikia, kad įmonės daugiau investuotų.

1

| 1.2. | Kad šio tikslo pasiektų, Europa turi susikurti aiškią pramonės viziją ir iškelti jai aiškų tikslą. Be jų reikia ir suderintos, aiškiai į Europos pramonės konkurencingumą orientuotos politikos, apimančios ir kitų sričių politiką, kuri Europą paverstų patrauklesne vieta pradėti verslą. |
| --- | --- |

1.2.

Kad šio tikslo pasiektų, Europa turi susikurti aiškią pramonės viziją ir iškelti jai aiškų tikslą. Be jų reikia ir suderintos, aiškiai į Europos pramonės konkurencingumą orientuotos politikos, apimančios ir kitų sričių politiką, kuri Europą paverstų patrauklesne vieta pradėti verslą.

| 1.3. | Europa turi būti pozityviau nusiteikusi pramonės permainų, ypač sėkmingų poslinkių Vidurio ir Rytų Europos šalyse, atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.3.

Europa turi būti pozityviau nusiteikusi pramonės permainų, ypač sėkmingų poslinkių Vidurio ir Rytų Europos šalyse, atžvilgiu.

| 1.4. | Europai reikia geriau suvokti, kokį ji turi turtą, jį didinti ir stiprinti (kvalifikuoti ir motyvuoti darbuotojai, didelė švietimo galimybių įvairovė, milžiniškos mokslo žinios, daug pasaulyje pirmaujančių regioninių klasterių, gerai integruotos tiekėjų ir paslaugų grandinės, gerai išplėtota transporto infrastruktūra ir didžiulė, daugiau kaip 500 milijonų vartotojų vienijanti vidaus rinka, kurioje glaudžiai bendradarbiaujama su socialiniais partneriais). |
| --- | --- |

1.4.

Europai reikia geriau suvokti, kokį ji turi turtą, jį didinti ir stiprinti (kvalifikuoti ir motyvuoti darbuotojai, didelė švietimo galimybių įvairovė, milžiniškos mokslo žinios, daug pasaulyje pirmaujančių regioninių klasterių, gerai integruotos tiekėjų ir paslaugų grandinės, gerai išplėtota transporto infrastruktūra ir didžiulė, daugiau kaip 500 milijonų vartotojų vienijanti vidaus rinka, kurioje glaudžiai bendradarbiaujama su socialiniais partneriais).

| 1.5. | Norint sulaukti naujų investicijų, Europa turi laikytis tokios strategijos, kad jos pramonė pirmautų technologinių inovacijų srityje, o tam, kad būtų pasiektos reikiamos gamybos apimtys ir užimtumo lygis, kaip pagrindinė konkurenciją stiprinanti priemonė, Europa turi tapti patrauklesne masinės gamybos prekes gaminančioms (aukštąsias, mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijas taikančioms) įmonėms. EESRK ragina Europos Komisiją paskelbti strategiją, kaip pritraukti daugiau investicijų į aukštųjų technologijų įmones, įskaitant modernias gamyklas, atsiradusias po ketvirtojo pramonės perversmo, taip pat investicijų į nepaprastai aukšto lygio kompetencijas, skatinančias inovacijas visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

1.5.

Norint sulaukti naujų investicijų, Europa turi laikytis tokios strategijos, kad jos pramonė pirmautų technologinių inovacijų srityje, o tam, kad būtų pasiektos reikiamos gamybos apimtys ir užimtumo lygis, kaip pagrindinė konkurenciją stiprinanti priemonė, Europa turi tapti patrauklesne masinės gamybos prekes gaminančioms (aukštąsias, mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijas taikančioms) įmonėms. EESRK ragina Europos Komisiją paskelbti strategiją, kaip pritraukti daugiau investicijų į aukštųjų technologijų įmones, įskaitant modernias gamyklas, atsiradusias po ketvirtojo pramonės perversmo, taip pat investicijų į nepaprastai aukšto lygio kompetencijas, skatinančias inovacijas visoje vertės grandinėje.

| 1.6. | Europos mokslinių tyrimų finansavimą reikėtų labiau susieti su pramonės poreikiais ir įmones į inovacijų procesą reikėtų įtraukti jau ankstyvajame etape, taip pat reikėtų remti kūrybingą MVĮ inžineriją, kad naujos idėjos paprasčiau ir greičiau virstų naujais produktais. Reikėtų skatinti ir remti gamybos įmones ir mokslinių tyrimų įstaigas vienijančius klasterius. |
| --- | --- |

1.6.

Europos mokslinių tyrimų finansavimą reikėtų labiau susieti su pramonės poreikiais ir įmones į inovacijų procesą reikėtų įtraukti jau ankstyvajame etape, taip pat reikėtų remti kūrybingą MVĮ inžineriją, kad naujos idėjos paprasčiau ir greičiau virstų naujais produktais. Reikėtų skatinti ir remti gamybos įmones ir mokslinių tyrimų įstaigas vienijančius klasterius.

| 1.7. | Europos Komisija turėtų dar labiau stengtis, kad Europos įmonėms, ypač MVĮ, būtų paprasčiau vykdyti savo veiklą. Naujus techninio ir administracinio pobūdžio teisės aktus reikėtų priimti tik tuo atveju, jeigu juose keliamų tikslų neįmanoma pasiekti kitaip. Europos Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti tam, kad visose valstybėse narėse būtų nuosekliai taikomos jau galiojančios taisyklės, ir suderinti bei stiprinti rinkos priežiūrą. Europos Komisija turėtų skatinti tokius pat reikalavimus tolygiai taikyti ir kitiems pasaulio regionams. |
| --- | --- |

1.7.

Europos Komisija turėtų dar labiau stengtis, kad Europos įmonėms, ypač MVĮ, būtų paprasčiau vykdyti savo veiklą. Naujus techninio ir administracinio pobūdžio teisės aktus reikėtų priimti tik tuo atveju, jeigu juose keliamų tikslų neįmanoma pasiekti kitaip. Europos Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti tam, kad visose valstybėse narėse būtų nuosekliai taikomos jau galiojančios taisyklės, ir suderinti bei stiprinti rinkos priežiūrą. Europos Komisija turėtų skatinti tokius pat reikalavimus tolygiai taikyti ir kitiems pasaulio regionams.

| 1.8. | Trūkumus (pavyzdžiui, sudėtingas finansavimo sąlygas, dideles energijos kainas arba su administracinėmis procedūromis ir teisės aktais susijusias sąnaudas) reikėtų šalinti priimant nuoseklesnius ir geriau nuspėjamus teisės aktus. |
| --- | --- |

1.8.

Trūkumus (pavyzdžiui, sudėtingas finansavimo sąlygas, dideles energijos kainas arba su administracinėmis procedūromis ir teisės aktais susijusias sąnaudas) reikėtų šalinti priimant nuoseklesnius ir geriau nuspėjamus teisės aktus.

| 1.9. | Aukštą užimtumo lygį Europoje bus galima išlaikyti tik tuo atveju, jeigu darbuotojai bus labiau išsilavinę ir profesiniu požiūriu kvalifikuotesni nei šalyse, su kuriomis konkuruojama. Reikėtų skatinti jaunimą (tiek vaikinus, tiek merginas) rinktis su technologijomis susijusias profesijas, reikalaujančias vis didesnio nusimanymo apie įrengimus ir apimančias vis sudėtingesnes paslaugas. Reikia skatinti įmones bendradarbiauti su universitetais ir mokyklomis, taip pat profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

1.9.

Aukštą užimtumo lygį Europoje bus galima išlaikyti tik tuo atveju, jeigu darbuotojai bus labiau išsilavinę ir profesiniu požiūriu kvalifikuotesni nei šalyse, su kuriomis konkuruojama. Reikėtų skatinti jaunimą (tiek vaikinus, tiek merginas) rinktis su technologijomis susijusias profesijas, reikalaujančias vis didesnio nusimanymo apie įrengimus ir apimančias vis sudėtingesnes paslaugas. Reikia skatinti įmones bendradarbiauti su universitetais ir mokyklomis, taip pat profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1. | Inžinerinė pramonė – labai platus ir nevienalytis sektorius, pagal NACE klasifikatorių apimantis 25, 26, 27, 28, 29.3, 32.11 ir 33 skyrius ir klases, išskyrus 33.15–33.17 klases. Inžinerinei pramonei nuo seno priskiriama mechanikos ir elektrotechnikos pramonė bei mašinų pramonė; elektronika, metalo gaminiai ir metalo apdirbimas. |
| --- | --- |

2.1.

Inžinerinė pramonė – labai platus ir nevienalytis sektorius, pagal NACE klasifikatorių apimantis 25, 26, 27, 28, 29.3, 32.11 ir 33 skyrius ir klases, išskyrus 33.15–33.17 klases. Inžinerinei pramonei nuo seno priskiriama mechanikos ir elektrotechnikos pramonė bei mašinų pramonė; elektronika, metalo gaminiai ir metalo apdirbimas.

Inžinerinė pramonė

Inžinerinei pramonei

| 2.2. | Europoje inžinerinės pramonės sektoriuje iš viso veikia maždaug 130 000 įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 10,3 mln. labai kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų ir kurių metinė gamyba siekia maždaug 1 840 mlrd. EUR ir sudaro apie trečdalį viso ES eksporto. |
| --- | --- |

2.2.

Europoje inžinerinės pramonės sektoriuje iš viso veikia maždaug 130 000 įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 10,3 mln. labai kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų ir kurių metinė gamyba siekia maždaug 1 840 mlrd. EUR ir sudaro apie trečdalį viso ES eksporto.

inžinerinės pramonės

| 2.3. | Šiame pramonės sektoriuje gaminama daug įvairių galutinių produktų ir kitiems sektoriams tiekiamos sudedamosios dalys, detalės, įrankiai, mašinos, įrenginiai, sistemos, technologijos ir kt., taigi jis daro didelę įtaką daugelio kitų sektorių technologijos lygiui ir poslinkiams visuomenėje energijos vartojimo efektyvumo, sveikatos, judumo, komunikacijos ir saugumo srityse. |
| --- | --- |

2.3.

Šiame pramonės sektoriuje gaminama daug įvairių galutinių produktų ir kitiems sektoriams tiekiamos sudedamosios dalys, detalės, įrankiai, mašinos, įrenginiai, sistemos, technologijos ir kt., taigi jis daro didelę įtaką daugelio kitų sektorių technologijos lygiui ir poslinkiams visuomenėje energijos vartojimo efektyvumo, sveikatos, judumo, komunikacijos ir saugumo srityse.

| 2.4. | Inžinerinė pramonė – milžiniškas sektorius, kuriame dirba labai daug žmonių ir daug eksportuojama, todėl jis turi didelės reikšmės gaivinant Europos ekonomiką ir siekiant Europos Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ nustatyto ambicingo tikslo priešinga linkme nukreipti dabartines tendencijas ir pasiekti, kad pramonės dalis BVP iki 2020 m. viršytų 20 % |
| --- | --- |

2.4.

Inžinerinė pramonė – milžiniškas sektorius, kuriame dirba labai daug žmonių ir daug eksportuojama, todėl jis turi didelės reikšmės gaivinant Europos ekonomiką ir siekiant Europos Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ nustatyto ambicingo tikslo priešinga linkme nukreipti dabartines tendencijas ir pasiekti, kad pramonės dalis BVP iki 2020 m. viršytų 20 %

Inžinerinė pramonė

| 2.5. | Europos inžinerinę pramonę reikia vertinti ir nagrinėti atsižvelgiant į ES ekonomikos raidą. Ši pramonė yra neatsiejama ir būtina atitinkamos vertės grandinės grandis. Šiuo požiūriu joje susiduriama su tokiomis pat problemomis kaip ir kitose grandyse (plieno pramonėje, energetikos sektoriuje). |
| --- | --- |

2.5.

Europos inžinerinę pramonę reikia vertinti ir nagrinėti atsižvelgiant į ES ekonomikos raidą. Ši pramonė yra neatsiejama ir būtina atitinkamos vertės grandinės grandis. Šiuo požiūriu joje susiduriama su tokiomis pat problemomis kaip ir kitose grandyse (plieno pramonėje, energetikos sektoriuje).

3.   Europos inžinerinės pramonės iššūkiai

Europos inžinerinės pramonės iššūkiai

3.1.   Tarptautinė konkurencija

Tarptautinė konkurencija

| 3.1.1. | Didelė Europos inžinerinės pramonės produkcijos dalis eksportuojama. Pastaraisiais metais investuota mažiau nei kituose pasaulio regionuose. Dėl to pavojingai plinta vertės grandinių perkėlimo iš Europos reiškinys ir Europos inžinerinė pramonė susiduria su vis didesne pasauline konkurencija. |
| --- | --- |

3.1.1.

Didelė Europos inžinerinės pramonės produkcijos dalis eksportuojama. Pastaraisiais metais investuota mažiau nei kituose pasaulio regionuose. Dėl to pavojingai plinta vertės grandinių perkėlimo iš Europos reiškinys ir Europos inžinerinė pramonė susiduria su vis didesne pasauline konkurencija.

inžinerinės pramonės

inžinerinė pramonė

| 3.1.2. | Šiaurės Amerika patvirtino reindustrializacijos strategiją, kurioje visų pirma remiamasi mažomis energijos kainomis ir mažesnėmis darbo jėgos sąnaudomis Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo (NAFTA) zonoje. Kinija ir keletas Pietryčių Azijos šalių yra pritraukusios didelių investicijų, ypač elektrotechnikos ir elektronikos sektoriuose, o neseniai ir mašinų pramonėje. Turėdamos valstybės remiamus vystymosi planus, šios pramonės šakos ne tik konkuruoja mažesniais darbo užmokesčiais, bet ir netrukus pradės gaminti didesnę pridėtinę vertę turinčias prekes. Japonijos konkurencingumas šiuo metu auga, nes apie 30 % buvo devalvuota jena. Galiausiai, investicijas gamybos srityje pastaraisiais metais pavyko pritraukti Afrikai ir Artimiesiems Rytams. |
| --- | --- |

3.1.2.

Šiaurės Amerika patvirtino reindustrializacijos strategiją, kurioje visų pirma remiamasi mažomis energijos kainomis ir mažesnėmis darbo jėgos sąnaudomis Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo (NAFTA) zonoje. Kinija ir keletas Pietryčių Azijos šalių yra pritraukusios didelių investicijų, ypač elektrotechnikos ir elektronikos sektoriuose, o neseniai ir mašinų pramonėje. Turėdamos valstybės remiamus vystymosi planus, šios pramonės šakos ne tik konkuruoja mažesniais darbo užmokesčiais, bet ir netrukus pradės gaminti didesnę pridėtinę vertę turinčias prekes. Japonijos konkurencingumas šiuo metu auga, nes apie 30 % buvo devalvuota jena. Galiausiai, investicijas gamybos srityje pastaraisiais metais pavyko pritraukti Afrikai ir Artimiesiems Rytams.

| 3.1.3. | Norint, kad pramonės dalis BVP sudarytų 20 %, reikia sukurti mažiausiai 400 000 naujų darbo vietų per metus. Tik tuo atveju, jeigu Europai pavyks pritraukti daugiau investicijų, bus galima sukurti pakankamai darbo vietų ir turto, kad Europoje būtų galima išlaikyti aukštus socialinius standartus ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus. O investuojama Europoje bus tik tuo atveju, jeigu ji bus konkurencinga. |
| --- | --- |

3.1.3.

Norint, kad pramonės dalis BVP sudarytų 20 %, reikia sukurti mažiausiai 400 000 naujų darbo vietų per metus. Tik tuo atveju, jeigu Europai pavyks pritraukti daugiau investicijų, bus galima sukurti pakankamai darbo vietų ir turto, kad Europoje būtų galima išlaikyti aukštus socialinius standartus ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus. O investuojama Europoje bus tik tuo atveju, jeigu ji bus konkurencinga.

| 3.1.4. | Akivaizdu, kad tiek daug (daugiau kaip 10 mln.) daugiausia gerai apmokamų darbo vietų pavyks išlaikyti tik tuo atveju, jeigu Europa visą dėmesį skirs tik viršutiniam inžinerinės pramonės rinkos segmentui. Pažangiųjų technologijų įmonės turi lemiamos įtakos pirmavimui technologijų srityje ir inovacijų skatinimui visoje vertės grandinėje, tačiau nepaisant to, labai svarbu, kad Europoje ir toliau būtų gaminami visų rūšių inžineriniai produktai ir prekės, taip pat mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijų sektoriuje. Tai turi lemiamos reikšmės ne tik kuriant darbo vietas, bet ir integruotam tiekėjų tinklui, kuris yra vienas didžiausių Europos gamintojų privalumų ir leidžia greitai keistis žiniomis, greitai pritaikyti gamybą ir pasinaudoti regioninių klasterių teikiamais privalumais. |
| --- | --- |

3.1.4.

Akivaizdu, kad tiek daug (daugiau kaip 10 mln.) daugiausia gerai apmokamų darbo vietų pavyks išlaikyti tik tuo atveju, jeigu Europa visą dėmesį skirs tik viršutiniam inžinerinės pramonės rinkos segmentui. Pažangiųjų technologijų įmonės turi lemiamos įtakos pirmavimui technologijų srityje ir inovacijų skatinimui visoje vertės grandinėje, tačiau nepaisant to, labai svarbu, kad Europoje ir toliau būtų gaminami visų rūšių inžineriniai produktai ir prekės, taip pat mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijų sektoriuje. Tai turi lemiamos reikšmės ne tik kuriant darbo vietas, bet ir integruotam tiekėjų tinklui, kuris yra vienas didžiausių Europos gamintojų privalumų ir leidžia greitai keistis žiniomis, greitai pritaikyti gamybą ir pasinaudoti regioninių klasterių teikiamais privalumais.

3.2.   Technologiniai iššūkiai

Technologiniai iššūkiai

| 3.2.1. | Inžinerinė pramonė bene labiausiai perorientuojama į žaliąją ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką: keičiami inžinerinės pramonės įmonių gaminami produktai, sistemos ir technologijos. Ši pramonės šaka sparčiai juda ketvirtojo pramonės perversmo (2) link, kai masinę gamybą bus galima pritaikyti individualiems poreikiams ir pramonė bus pajėgi visuomenei pasiūlyti naujausius jos reikalavimus atitinkančius sprendimus. |
| --- | --- |

3.2.1.

Inžinerinė pramonė bene labiausiai perorientuojama į žaliąją ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką: keičiami inžinerinės pramonės įmonių gaminami produktai, sistemos ir technologijos. Ši pramonės šaka sparčiai juda ketvirtojo pramonės perversmo (2) link, kai masinę gamybą bus galima pritaikyti individualiems poreikiams ir pramonė bus pajėgi visuomenei pasiūlyti naujausius jos reikalavimus atitinkančius sprendimus.

2

| 3.2.2. | Europa turi reikiamų mokslo žinių ir kompetencijos mokslinių tyrimų srityje, kad pereitų prie žaliosios ekonomikos, tačiau kuriant inovatyvius produktus to nepakanka. Daugelis Europos technologijų neabejotinai turi mokslinį pranašumą, tačiau šių mokslinių tyrimų rezultatais naudojasi už Europos ribų veikiančios įmonės: Europa nepakankamai patraukli norintiems šias inovacijas diegti gamyboje ir tiekti į rinką, taigi žinių nutekėjimas į konkurentų ekonomiką kelia realią grėsmę. |
| --- | --- |

3.2.2.

Europa turi reikiamų mokslo žinių ir kompetencijos mokslinių tyrimų srityje, kad pereitų prie žaliosios ekonomikos, tačiau kuriant inovatyvius produktus to nepakanka. Daugelis Europos technologijų neabejotinai turi mokslinį pranašumą, tačiau šių mokslinių tyrimų rezultatais naudojasi už Europos ribų veikiančios įmonės: Europa nepakankamai patraukli norintiems šias inovacijas diegti gamyboje ir tiekti į rinką, taigi žinių nutekėjimas į konkurentų ekonomiką kelia realią grėsmę.

4.   Ko Europa turėtų imtis?

Ko Europa turėtų imtis?

4.1.   Strateginiai aspektai

Strateginiai aspektai

| 4.1.1. | Vertinant ES galimybes įgyvendinti iš tikrųjų reikalingą pramonės politiką, susiduriama su rimtomis būdingomis problemomis, kurios darytų poveikį reikalingam perėjimui. Pirma, ES, deja, neturi vizijos ir vadovavimo, todėl įgyvendinama pernelyg daug nenuoseklių iniciatyvų, o reglamentavimo sistema yra labai nenuosekli. Antra, tvarumo koncepcija, kuri galėtų būti integracijos strategija, vis dar apsiriboja aplinkos (planetos) klausimais, o žmonių ir pelno kriterijai iš esmės pamirštami! |
| --- | --- |

4.1.1.

Vertinant ES galimybes įgyvendinti iš tikrųjų reikalingą pramonės politiką, susiduriama su rimtomis būdingomis problemomis, kurios darytų poveikį reikalingam perėjimui. Pirma, ES, deja, neturi vizijos ir vadovavimo, todėl įgyvendinama pernelyg daug nenuoseklių iniciatyvų, o reglamentavimo sistema yra labai nenuosekli. Antra, tvarumo koncepcija, kuri galėtų būti integracijos strategija, vis dar apsiriboja aplinkos (planetos) klausimais, o žmonių ir pelno kriterijai iš esmės pamirštami!

| 4.1.2. | Dėl šių aplinkybių ES ekonomika ir žmonės susiduria su prarasto investuotojų pasitikėjimo problema (3), kuri tapo užsitęsusio ekonomikos nuosmukio priežastimi. Norint viską pradėti iš naujo reikės persvarstyti ES prioritetus ir užtikrinti tvirtą politinį vadovavimą, kuris padėtų pašalinti nereikalingas kliūtis ir skatintų kurti kūrybingą ir motyvuotą verslo aplinką. Šiuo tikslu galėtų pasitarnauti strategija „Europa 2020“, tačiau jos vienos neužtenka. Iš tikrųjų reikalingas drastiškas demotyvuojančių politikos priemonių panaikinimas. |
| --- | --- |

4.1.2.

Dėl šių aplinkybių ES ekonomika ir žmonės susiduria su prarasto investuotojų pasitikėjimo problema (3), kuri tapo užsitęsusio ekonomikos nuosmukio priežastimi. Norint viską pradėti iš naujo reikės persvarstyti ES prioritetus ir užtikrinti tvirtą politinį vadovavimą, kuris padėtų pašalinti nereikalingas kliūtis ir skatintų kurti kūrybingą ir motyvuotą verslo aplinką. Šiuo tikslu galėtų pasitarnauti strategija „Europa 2020“, tačiau jos vienos neužtenka. Iš tikrųjų reikalingas drastiškas demotyvuojančių politikos priemonių panaikinimas.

3

| 4.1.3. | Kad menkstanti Europos pramonė atsigautų, reikia daug daugiau investicijų ir augimo. Nustatyto 20 % tikslo pasiekti ir naujų darbo vietų sukurti nepavyks, jeigu Europa neturės aiškios pramonės vizijos ir jai skirtos darbotvarkės. Jos turėtų padėti parengti suderintą, aiškiai į Europos pramonės konkurencingumą orientuotą politiką, apimančią ir kitų sričių politiką, kuri Europą paverstų patrauklesne vieta pradėti verslą. |
| --- | --- |

4.1.3.

Kad menkstanti Europos pramonė atsigautų, reikia daug daugiau investicijų ir augimo. Nustatyto 20 % tikslo pasiekti ir naujų darbo vietų sukurti nepavyks, jeigu Europa neturės aiškios pramonės vizijos ir jai skirtos darbotvarkės. Jos turėtų padėti parengti suderintą, aiškiai į Europos pramonės konkurencingumą orientuotą politiką, apimančią ir kitų sričių politiką, kuri Europą paverstų patrauklesne vieta pradėti verslą.

| 4.1.4. | Inžinerinės pramonės įmonių veikla yra pernelyg reglamentuota, kartais be reikalo, ir daugelis nacionalinių įstatymų dubliuoja ES teisės aktus. Šis reglamentavimas ypač slegia MVĮ. Svarbiausia inžinerinės pramonės įmonių užduotis turėtų būti ieškoti techninių sprendimų, o ne didžiąją savo išteklių dalį skirti naujausioms taisyklėms įgyvendinti. Tiesiausias kelias norint išspręsti šią problemą būtų mažinti naujų teisės aktų skaičių. |
| --- | --- |

4.1.4.

Inžinerinės pramonės įmonių veikla yra pernelyg reglamentuota, kartais be reikalo, ir daugelis nacionalinių įstatymų dubliuoja ES teisės aktus. Šis reglamentavimas ypač slegia MVĮ. Svarbiausia inžinerinės pramonės įmonių užduotis turėtų būti ieškoti techninių sprendimų, o ne didžiąją savo išteklių dalį skirti naujausioms taisyklėms įgyvendinti. Tiesiausias kelias norint išspręsti šią problemą būtų mažinti naujų teisės aktų skaičių.

| 4.1.5. | Kaip nereikalingų teisės aktų pavyzdį galima paminėti jau įprastu tapusį reiškinį, kai priėmus naują jau galiojančių reglamentų ir direktyvų redakciją dauguma šių naujų aktų vėliau yra taisoma. Jeigu galiojančios taisyklės būtų geriau taikomos, daugeliu atvejų problemą pavyktų išspręsti daug geriau nei sukūrus naujas nuostatas. Todėl naujos taisyklės turėtų būti priimamos tik kraštutiniu atveju. |
| --- | --- |

4.1.5.

Kaip nereikalingų teisės aktų pavyzdį galima paminėti jau įprastu tapusį reiškinį, kai priėmus naują jau galiojančių reglamentų ir direktyvų redakciją dauguma šių naujų aktų vėliau yra taisoma. Jeigu galiojančios taisyklės būtų geriau taikomos, daugeliu atvejų problemą pavyktų išspręsti daug geriau nei sukūrus naujas nuostatas. Todėl naujos taisyklės turėtų būti priimamos tik kraštutiniu atveju.

| 4.1.6. | Europos teisėkūros institucijos dažnai bando tam tikras sritis pernelyg smulkiai reglamentuoti. Galbūt tai tikslinga kai kurių techninių reglamentų atveju, tačiau ši praktika visiškai nedera kitose srityse, pavyzdžiui, elektromagnetinių laukų taisyklės yra pernelyg sudėtingos, kad jų galėtų laikytis MVĮ. Todėl Europos Komisijos 2013–2014 m. sveikatos ir saugos strategija privalo užtikrinti pakankamą apsaugos darbo vietoje lygi, tačiau tuo pat metu turėtų būti nuosekli, trumpa ir ją turi būti lengva taikyti. |
| --- | --- |

4.1.6.

Europos teisėkūros institucijos dažnai bando tam tikras sritis pernelyg smulkiai reglamentuoti. Galbūt tai tikslinga kai kurių techninių reglamentų atveju, tačiau ši praktika visiškai nedera kitose srityse, pavyzdžiui, elektromagnetinių laukų taisyklės yra pernelyg sudėtingos, kad jų galėtų laikytis MVĮ. Todėl Europos Komisijos 2013–2014 m. sveikatos ir saugos strategija privalo užtikrinti pakankamą apsaugos darbo vietoje lygi, tačiau tuo pat metu turėtų būti nuosekli, trumpa ir ją turi būti lengva taikyti.

| 4.1.7. | Europos teisės aktai turi būti nuspėjamesni. Įmonių investicijų ciklų požiūriu tai reiškia, kad patvirtinus vienokią ar kitokią metodiką, ji neturi būti keičiama, o rodiklių pakėlimą turi būti galimybė prognozuoti žvelgiant į ilgalaikę perspektyvą. Kaip pavyzdį, kai Komisijos sumanyta holistinė koncepcija susmulkėja, galima paminėti ekologinio projektavimo direktyvą. Pirmiausia buvo galvota apie energetiką, todėl reikėtų ir toliau taikyti patikimą ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo metodiką. Nemažai problemų kyla dėl dažnai atnaujinamų redakcijų. Teisės aktai dėl kai kurių produktų keičiami maždaug kas penkerius metus, o tai ypač kenkia inžinerinės pramonės sektoriui, kur investuojama 10–30 metų į priekį. |
| --- | --- |

4.1.7.

Europos teisės aktai turi būti nuspėjamesni. Įmonių investicijų ciklų požiūriu tai reiškia, kad patvirtinus vienokią ar kitokią metodiką, ji neturi būti keičiama, o rodiklių pakėlimą turi būti galimybė prognozuoti žvelgiant į ilgalaikę perspektyvą. Kaip pavyzdį, kai Komisijos sumanyta holistinė koncepcija susmulkėja, galima paminėti ekologinio projektavimo direktyvą. Pirmiausia buvo galvota apie energetiką, todėl reikėtų ir toliau taikyti patikimą ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo metodiką. Nemažai problemų kyla dėl dažnai atnaujinamų redakcijų. Teisės aktai dėl kai kurių produktų keičiami maždaug kas penkerius metus, o tai ypač kenkia inžinerinės pramonės sektoriui, kur investuojama 10–30 metų į priekį.

| 4.1.8. | Deja, Europos Komisijos atliktuose poveikio vertinimuose nepakankamai dėmesio skiriama naujų teisės aktų sąnaudoms, kurias patirs įmonės, ypač MVĮ. Didžiausia priimamų papildomų teisės aktų kaina iš tikrųjų yra investicijos ir įmonės, kurias Europa praranda ir kurios, deja, steigiamos už ES ribų. |
| --- | --- |

4.1.8.

Deja, Europos Komisijos atliktuose poveikio vertinimuose nepakankamai dėmesio skiriama naujų teisės aktų sąnaudoms, kurias patirs įmonės, ypač MVĮ. Didžiausia priimamų papildomų teisės aktų kaina iš tikrųjų yra investicijos ir įmonės, kurias Europa praranda ir kurios, deja, steigiamos už ES ribų.

| 4.1.9. | Be to, viešųjų konkursų taisyklės turėtų būti aiškios ir suprantamos. Kitaip MVĮ nebegalės teikti pasiūlymų, bus mažiau konkurencijos, pirkimo procedūros metu priimtus sprendimus bus sunkiau patikrinti ir bus didesnė tikimybė, kad viešieji pirkimai bus vykdomi nesąžiningai. Todėl reikėtų siekti paprastumo ir skaidrumo. |
| --- | --- |

4.1.9.

Be to, viešųjų konkursų taisyklės turėtų būti aiškios ir suprantamos. Kitaip MVĮ nebegalės teikti pasiūlymų, bus mažiau konkurencijos, pirkimo procedūros metu priimtus sprendimus bus sunkiau patikrinti ir bus didesnė tikimybė, kad viešieji pirkimai bus vykdomi nesąžiningai. Todėl reikėtų siekti paprastumo ir skaidrumo.

| 4.1.10. | Energijos kainos Europoje yra daug didesnės nei šalyse, su kuriomis konkuruojama. Tam, kad energija taptų įperkamesnė, pirmiausia kuo skubiau reikia sukurti tikrą Europos energijos rinką. Be to, nereikėtų priimti teisės aktų, dėl kurių dar labiau padidėtų kainos. Priklausomybė nuo iškastinio kuro turi būti mažinama prieinamu, technologiniu požiūriu neutraliu būdu ir remiantis rinkos dėsniais. |
| --- | --- |

4.1.10.

Energijos kainos Europoje yra daug didesnės nei šalyse, su kuriomis konkuruojama. Tam, kad energija taptų įperkamesnė, pirmiausia kuo skubiau reikia sukurti tikrą Europos energijos rinką. Be to, nereikėtų priimti teisės aktų, dėl kurių dar labiau padidėtų kainos. Priklausomybė nuo iškastinio kuro turi būti mažinama prieinamu, technologiniu požiūriu neutraliu būdu ir remiantis rinkos dėsniais.

4.2.   Vidaus rinka ir rinkos priežiūra

Vidaus rinka ir rinkos priežiūra

| 4.2.1. | Kad konkurencija būtų sąžininga, reikia užtikrinti apsaugą nuo reikalavimų neatitinkančių pavojingų produktų ir klastočių. Šiandien mažiau nei 1 % visų per didžiuosius Europos uostus importuojamų pagamintų prekių jas atplukdžius yra tikrinamos, ar atitinka ES nuostatas, todėl į rinką patenka daug pavojingų ir suklastotų produktų (ypač elektros). |
| --- | --- |

4.2.1.

Kad konkurencija būtų sąžininga, reikia užtikrinti apsaugą nuo reikalavimų neatitinkančių pavojingų produktų ir klastočių. Šiandien mažiau nei 1 % visų per didžiuosius Europos uostus importuojamų pagamintų prekių jas atplukdžius yra tikrinamos, ar atitinka ES nuostatas, todėl į rinką patenka daug pavojingų ir suklastotų produktų (ypač elektros).

| 4.2.2. | Kontrolės ir priežiūros institucijos ES valstybėse narėse dirba labai nevienodai. Kai kuriose valstybėse narėse numatytas reikiamą įmonių apsaugą užtikrinantis mechanizmas, kitose – tokių institucijų yra nedaug, jos fragmentiškos ir jų nepakanka arba teisės aktai taikomi kitaip. ES turėtų puoselėti ir stiprinti šių institucijų bendradarbiavimą, kad Europoje būtų sukurta tinkama ir vienoda sistema. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kontrolės ir priežiūros institucijos ES valstybėse narėse dirba labai nevienodai. Kai kuriose valstybėse narėse numatytas reikiamą įmonių apsaugą užtikrinantis mechanizmas, kitose – tokių institucijų yra nedaug, jos fragmentiškos ir jų nepakanka arba teisės aktai taikomi kitaip. ES turėtų puoselėti ir stiprinti šių institucijų bendradarbiavimą, kad Europoje būtų sukurta tinkama ir vienoda sistema.

4.3.   Standartai

Standartai

| 4.3.1. | Standartizavimas tapo svarbiu sėkmingo Europos bendrosios rinkos sėkmingo veikimo elementu. Standartizavimas suteikia galimybę vykdyti produktų mainus, taigi ir jais prekiauti visame pasaulyje ir visoje, net pačioje ilgiausioje, vertės grandinėje. Nepaisant to, pastaraisiais metais daugelis MVĮ skundžiasi, kad Europos Komisija yra išdavusi per daug standartizavimo įgaliojimų ir kad standartizavimas jau peržengė techninių reikalavimų ribas. Reikėtų skatinti ir remti MVĮ, kad jos dalyvautų standartizacijos procese. |
| --- | --- |

4.3.1.

Standartizavimas tapo svarbiu sėkmingo Europos bendrosios rinkos sėkmingo veikimo elementu. Standartizavimas suteikia galimybę vykdyti produktų mainus, taigi ir jais prekiauti visame pasaulyje ir visoje, net pačioje ilgiausioje, vertės grandinėje. Nepaisant to, pastaraisiais metais daugelis MVĮ skundžiasi, kad Europos Komisija yra išdavusi per daug standartizavimo įgaliojimų ir kad standartizavimas jau peržengė techninių reikalavimų ribas. Reikėtų skatinti ir remti MVĮ, kad jos dalyvautų standartizacijos procese.

| 4.3.2. | MVĮ vis daugiau dalyvauja vertės grandinėse, todėl joms reikėtų suteikti galimybę deramai prisidėti prie standartų kūrimo. Reikėtų praktinių priemonių lygybei tarp suinteresuotųjų šalių užtikrinti: nacionaliniu lygmeniu reikėtų labiau remti mažiau finansinių išteklių turinčias MVĮ, kad jos irgi galėtų dalyvauti. |
| --- | --- |

4.3.2.

MVĮ vis daugiau dalyvauja vertės grandinėse, todėl joms reikėtų suteikti galimybę deramai prisidėti prie standartų kūrimo. Reikėtų praktinių priemonių lygybei tarp suinteresuotųjų šalių užtikrinti: nacionaliniu lygmeniu reikėtų labiau remti mažiau finansinių išteklių turinčias MVĮ, kad jos irgi galėtų dalyvauti.

4.4.   Technologijos ir moksliniai tyrimai

Technologijos ir moksliniai tyrimai

| 4.4.1. | Inžinerinės pramonės įmonės žengia inovacijų priešakyje, nes būtent jos gamina žaliajam perversmui reikalingą įrangą. Energijos vartojimo efektyvumas, CO2 kiekio mažinimas ir klimatui palanki veikla daro teigiamą įtaką šio sektoriaus vystymusi. Inžinerinės pramonės įmonės ne tik kuria naujus produktus, bet ir diegia inovacijas, kurios savo ruožtu keičia gamybos būdus, skatina atsirasti dar labiau aplinką tausojančias prekes ir sistemas, kurių gamyba yra efektyvesnė ir kurios vartotojams yra įperkamesnės. |
| --- | --- |

4.4.1.

Inžinerinės pramonės įmonės žengia inovacijų priešakyje, nes būtent jos gamina žaliajam perversmui reikalingą įrangą. Energijos vartojimo efektyvumas, CO2 kiekio mažinimas ir klimatui palanki veikla daro teigiamą įtaką šio sektoriaus vystymusi. Inžinerinės pramonės įmonės ne tik kuria naujus produktus, bet ir diegia inovacijas, kurios savo ruožtu keičia gamybos būdus, skatina atsirasti dar labiau aplinką tausojančias prekes ir sistemas, kurių gamyba yra efektyvesnė ir kurios vartotojams yra įperkamesnės.

2

| 4.4.2. | Europos mokslinių tyrimų ir jų rezultatų lygis yra aukštas. 2012 m. Europoje pateikta daugiau kaip 250 000 prašymų išduoti patentą. Tačiau norint mokslinių tyrimų rezultatus paversti inovatyviais produktais, neužtenka vien tik žinių ir mokslinės kompetencijos. Europa ilgą laiką turėjo aiškų mokslinį pranašumą daugelyje technologijų, tačiau galiausiai pramonės įmonės, kurios naudojosi šių mokslinių tyrimų rezultatais, dažnai veiklą perkeldavo už Europos ribų. Tokį silpną Europoje turimų žinių pramoninį panaudojimą galima įveikti tik įtraukiant pramonės įmones į mokslinių tyrimų programas ankstyvuoju laikotarpiu ir sukuriant reikiamą bazę, leidžiančią joms laiku pasinaudoti įgytomis žiniomis. Viešosiomis lėšomis reikėtų skatinti naujus, pramonę ir mokslinių tyrimų veiklą jungiančius darinius – klasterius, technologijų parkus, technologinių mainų centrus. |
| --- | --- |

4.4.2.

Europos mokslinių tyrimų ir jų rezultatų lygis yra aukštas. 2012 m. Europoje pateikta daugiau kaip 250 000 prašymų išduoti patentą. Tačiau norint mokslinių tyrimų rezultatus paversti inovatyviais produktais, neužtenka vien tik žinių ir mokslinės kompetencijos. Europa ilgą laiką turėjo aiškų mokslinį pranašumą daugelyje technologijų, tačiau galiausiai pramonės įmonės, kurios naudojosi šių mokslinių tyrimų rezultatais, dažnai veiklą perkeldavo už Europos ribų. Tokį silpną Europoje turimų žinių pramoninį panaudojimą galima įveikti tik įtraukiant pramonės įmones į mokslinių tyrimų programas ankstyvuoju laikotarpiu ir sukuriant reikiamą bazę, leidžiančią joms laiku pasinaudoti įgytomis žiniomis. Viešosiomis lėšomis reikėtų skatinti naujus, pramonę ir mokslinių tyrimų veiklą jungiančius darinius – klasterius, technologijų parkus, technologinių mainų centrus.

| 4.4.3. | Kad naujausi moksliniai išradimai būtų geriau panaudojami pramonėje, mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas turėtų būtų labiau orientuotas į pramonės poreikius ir turėtų būti teikiamas viešosios ir privačios partnerystės forma (kaip pavyzdį galima paminėti programą „Ateities gamyklos“). Norint paskatinti dalyvauti įmones, ypač MVĮ, reikia supaprastinti dalyvavimo gaires ir nuostatas bei projektų tvirtinimo procedūras. Reikėtų skatinti statyti modernias gamyklas, atitinkančias ketvirtojo pramonės perversmo dvasią. |
| --- | --- |

4.4.3.

Kad naujausi moksliniai išradimai būtų geriau panaudojami pramonėje, mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas turėtų būtų labiau orientuotas į pramonės poreikius ir turėtų būti teikiamas viešosios ir privačios partnerystės forma (kaip pavyzdį galima paminėti programą „Ateities gamyklos“). Norint paskatinti dalyvauti įmones, ypač MVĮ, reikia supaprastinti dalyvavimo gaires ir nuostatas bei projektų tvirtinimo procedūras. Reikėtų skatinti statyti modernias gamyklas, atitinkančias ketvirtojo pramonės perversmo dvasią.

4.5.   Darbo rinkos priemonės

Darbo rinkos priemonės

| 4.5.1. | Jau vien šioje pramonėje dirbančių žmonių skaičius rodo, kad nuo jos nemaža dalimi priklauso, kaip pavyks spręsti dabartinę didelio nedarbo ES problemą, ir kad šiame sektoriuje yra realių galimybių sukurti naujų darbo vietų, jeigu Europai pavyktų skirti investicijų būsimam ekonominiam pakilimui. Sukūrus šias darbo vietas, būtų išspręsta nepateisinama didelio jaunimo nedarbo problema. Neseniai ES paskelbta jaunimo garantijų iniciatyva būtų lyg ir nebloga priemonė šiuo dabartinės krizės laikotarpiu. Tačiau ilgainiui ilgalaikis užimtumas įmanomas tik turint solidžias, Europoje investuojančias įmones. |
| --- | --- |

4.5.1.

Jau vien šioje pramonėje dirbančių žmonių skaičius rodo, kad nuo jos nemaža dalimi priklauso, kaip pavyks spręsti dabartinę didelio nedarbo ES problemą, ir kad šiame sektoriuje yra realių galimybių sukurti naujų darbo vietų, jeigu Europai pavyktų skirti investicijų būsimam ekonominiam pakilimui. Sukūrus šias darbo vietas, būtų išspręsta nepateisinama didelio jaunimo nedarbo problema. Neseniai ES paskelbta jaunimo garantijų iniciatyva būtų lyg ir nebloga priemonė šiuo dabartinės krizės laikotarpiu. Tačiau ilgainiui ilgalaikis užimtumas įmanomas tik turint solidžias, Europoje investuojančias įmones.

| 4.5.2. | Daugeliui gamybos sektorių trūksta jaunų specialistų. Švietimo ir profesinio mokymo sistemos turi būti daug labiau orientuotos į dabartinius ir būsimus įmonių poreikius. Tiek valdžios institucijos, tiek pramonės atstovai turėtų imtis priemonių, kurios padėtų į šį sektorių pritraukti jaunimą ir kartu pagerinti šio sektoriaus įvaizdį. Visų pirma reikėtų spręsti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos specialistų trūkumo kai kuriuose Europos regionuose problemą, pavyzdžiui, būtų galima sudaryti jiems geresnes sąlygas judėti Europoje. |
| --- | --- |

4.5.2.

Daugeliui gamybos sektorių trūksta jaunų specialistų. Švietimo ir profesinio mokymo sistemos turi būti daug labiau orientuotos į dabartinius ir būsimus įmonių poreikius. Tiek valdžios institucijos, tiek pramonės atstovai turėtų imtis priemonių, kurios padėtų į šį sektorių pritraukti jaunimą ir kartu pagerinti šio sektoriaus įvaizdį. Visų pirma reikėtų spręsti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos specialistų trūkumo kai kuriuose Europos regionuose problemą, pavyzdžiui, būtų galima sudaryti jiems geresnes sąlygas judėti Europoje.

| 4.5.3. | Merginos vis dar nenoriai renkasi inžineriją. Daugelyje Europos šalių inžinerinė pramonė jau pradėjo rengti kampanijas, kuriomis siekia paskatinti merginas rinktis gamybinę praktiką šio sektoriaus įmonėse, o Europos socialinis fondas remia projektus, kuriais siekiama padėti merginoms įveikti inžinieriaus profesiją pasirinkti trukdančias psichologines kliūtis. Vis dėlto vien to nepakanka. Mokyklose techniniai ir inžineriniai dalykai turėtų būti dėstomi patraukliau. |
| --- | --- |

4.5.3.

Merginos vis dar nenoriai renkasi inžineriją. Daugelyje Europos šalių inžinerinė pramonė jau pradėjo rengti kampanijas, kuriomis siekia paskatinti merginas rinktis gamybinę praktiką šio sektoriaus įmonėse, o Europos socialinis fondas remia projektus, kuriais siekiama padėti merginoms įveikti inžinieriaus profesiją pasirinkti trukdančias psichologines kliūtis. Vis dėlto vien to nepakanka. Mokyklose techniniai ir inžineriniai dalykai turėtų būti dėstomi patraukliau.

inžinerinė pramonė

| 4.5.4. | Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl Europos įmonės sugebėjo atsilaikyti dabartinės krizės sąlygomis, yra jų puikūs darbuotojai. Gamybinės praktikos sistema suteikia jų darbuotojams galimybę įgyti plačių teorinių žinių ir gerai suvokti įmonėje vykstantį gamybos procesą. Jie geba inovacijas greitai įdiegti skirtinguose vertės grandinės etapuose. Europos užimtumo politika turėtų skatinti šalis tokias gamybinės praktikos sistemas pritaikyti įmonėse. Reikėtų skatinti įmones bendradarbiauti su mokyklomis ir universitetais, taip pat skatinti naujų darbuotojų mainus ir stažuotes. |
| --- | --- |

4.5.4.

Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl Europos įmonės sugebėjo atsilaikyti dabartinės krizės sąlygomis, yra jų puikūs darbuotojai. Gamybinės praktikos sistema suteikia jų darbuotojams galimybę įgyti plačių teorinių žinių ir gerai suvokti įmonėje vykstantį gamybos procesą. Jie geba inovacijas greitai įdiegti skirtinguose vertės grandinės etapuose. Europos užimtumo politika turėtų skatinti šalis tokias gamybinės praktikos sistemas pritaikyti įmonėse. Reikėtų skatinti įmones bendradarbiauti su mokyklomis ir universitetais, taip pat skatinti naujų darbuotojų mainus ir stažuotes.

| 4.5.5. | Pramonės asociacijos ir profesinės sąjungos gali imtis savo šalies Vyriausybės remiamų iniciatyvų ir įvertinti mokymą pramonės sektoriuose bei patobulinti mokslo programas, galinčias padėti užpildyti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą tose pramonės šakose, kuriose gaminami vis sudėtingesni įrengimai ir teikiamos vis sudėtingesnės paslaugos, kurioms reikia naujų įgūdžių. |
| --- | --- |

4.5.5.

Pramonės asociacijos ir profesinės sąjungos gali imtis savo šalies Vyriausybės remiamų iniciatyvų ir įvertinti mokymą pramonės sektoriuose bei patobulinti mokslo programas, galinčias padėti užpildyti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą tose pramonės šakose, kuriose gaminami vis sudėtingesni įrengimai ir teikiamos vis sudėtingesnės paslaugos, kurioms reikia naujų įgūdžių.

| 4.5.6. | Mokytis visą gyvenimą turi būti privaloma ir darbdaviams, ir darbuotojams. Darbo netekę darbuotojai turi turėti galimybę greitai atnaujinti savo kvalifikaciją. Reikėtų daugiau aktyvių darbo rinkos politikos priemonių ir sparčiau keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, ypač tokiais, kai dalinis finansavimas gaunamas iš Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo. |
| --- | --- |

4.5.6.

Mokytis visą gyvenimą turi būti privaloma ir darbdaviams, ir darbuotojams. Darbo netekę darbuotojai turi turėti galimybę greitai atnaujinti savo kvalifikaciją. Reikėtų daugiau aktyvių darbo rinkos politikos priemonių ir sparčiau keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, ypač tokiais, kai dalinis finansavimas gaunamas iš Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo.

| 4.5.7. | Pramonės sektoriuose vyksta nuolatinės permainos. Nuolat kuriamos naujos darbo vietos ir produktai, kiti tampa nereikalingi. Būtiną restruktūrizavimą reikia planuoti iš anksto. Visi socialiniai partneriai (profesinės sąjungos ir darbdaviai), taip pat Vyriausybės ir ES institucijos turi dalyvauti dialoge, kad pramonės permainos būtų vertinamos lanksčiai ir pozityviai. Vienas svarbiausių dalykų – užtikrinti, kad žmonės nebūtų atleidžiami iš darbo ir patyrę ir kvalifikuoti darbuotojai liktų įmonėse. Neišvengiami atleidimai turėtų būti organizuoti ir sušvelninti socialiniu požiūriu priimtinomis priemonėmis. Kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse galima rasti pavyzdžių, kai modernizavus ekonomiką ji tampa produktyvesnė, švaresnė ir sukuriama naujų gerai apmokamų darbo vietų. |
| --- | --- |

4.5.7.

Pramonės sektoriuose vyksta nuolatinės permainos. Nuolat kuriamos naujos darbo vietos ir produktai, kiti tampa nereikalingi. Būtiną restruktūrizavimą reikia planuoti iš anksto. Visi socialiniai partneriai (profesinės sąjungos ir darbdaviai), taip pat Vyriausybės ir ES institucijos turi dalyvauti dialoge, kad pramonės permainos būtų vertinamos lanksčiai ir pozityviai. Vienas svarbiausių dalykų – užtikrinti, kad žmonės nebūtų atleidžiami iš darbo ir patyrę ir kvalifikuoti darbuotojai liktų įmonėse. Neišvengiami atleidimai turėtų būti organizuoti ir sušvelninti socialiniu požiūriu priimtinomis priemonėmis. Kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse galima rasti pavyzdžių, kai modernizavus ekonomiką ji tampa produktyvesnė, švaresnė ir sukuriama naujų gerai apmokamų darbo vietų.

| 4.5.8. | Valdžios institucijos, pramonės asociacijos ir profesinės sąjungos turi kartu ieškoti sprendimų, kaip prisitaikyti prie ciklinių verslo veiklos svyravimų. Jeigu Europos pramonės įmonės nori atremti vis didėjantį pasaulinės konkurencijos spaudimą, labai svarbu nedelsiant ir efektyviai tam panaudoti kvalifikuotus darbuotojus. Darbo teisės aktuose turi būti numatyti darbo (išorėje ir viduje) modeliai, užtikrinantys efektyvų gamybos procesą ir kartu sveikatos ir saugumo bei darbo ir gyvenimo pusiausvyros aspektus. Didesniam lankstumui skirtomis priemonėmis negali būti mažinami galiojantys Europos socialiniai standartai. |
| --- | --- |

4.5.8.

Valdžios institucijos, pramonės asociacijos ir profesinės sąjungos turi kartu ieškoti sprendimų, kaip prisitaikyti prie ciklinių verslo veiklos svyravimų. Jeigu Europos pramonės įmonės nori atremti vis didėjantį pasaulinės konkurencijos spaudimą, labai svarbu nedelsiant ir efektyviai tam panaudoti kvalifikuotus darbuotojus. Darbo teisės aktuose turi būti numatyti darbo (išorėje ir viduje) modeliai, užtikrinantys efektyvų gamybos procesą ir kartu sveikatos ir saugumo bei darbo ir gyvenimo pusiausvyros aspektus. Didesniam lankstumui skirtomis priemonėmis negali būti mažinami galiojantys Europos socialiniai standartai.

| 4.5.9. | Kolektyvinėse derybose didelė atsakomybė tenka valstybių narių socialiniams partneriams. Šiandien, kai darbo sąnaudos yra tokios didelės, sunku sėkmingai konkuruoti. Būtina išlaikyti darbuotojų perkamąją galią. Europos įmonių konkurencingumo negalima didinti mažinant darbo užmokestį. Siekiant išsaugoti ir pagerinti užimtumą, reikia dėti pastangas užtikrinti su kainomis nesusijusį konkurencingumą ir valdyti gamybos sąnaudas. Didesnis produktyvumas turėtų būti tolygiai paskirstytas didesniam darbo užmokesčiui, investicijoms ir išmokoms akcininkams. |
| --- | --- |

4.5.9.

Kolektyvinėse derybose didelė atsakomybė tenka valstybių narių socialiniams partneriams. Šiandien, kai darbo sąnaudos yra tokios didelės, sunku sėkmingai konkuruoti. Būtina išlaikyti darbuotojų perkamąją galią. Europos įmonių konkurencingumo negalima didinti mažinant darbo užmokestį. Siekiant išsaugoti ir pagerinti užimtumą, reikia dėti pastangas užtikrinti su kainomis nesusijusį konkurencingumą ir valdyti gamybos sąnaudas. Didesnis produktyvumas turėtų būti tolygiai paskirstytas didesniam darbo užmokesčiui, investicijoms ir išmokoms akcininkams.

4.6.   MVĮ kelias į tarptautinę rinką

MVĮ kelias į tarptautinę rinką

| 4.6.1. | Pastaraisiais metais Europos Komisija pripažino, kad norint sustiprinti ekonomiką, reikia padėti MVĮ eksportuoti. Daugeliui MVĮ pirmas žingsnis šia linkme būtų eksportuoti į kitą ES šalį. Štai kodėl labai svarbi konkurencija vidaus rinkoje, nes čia įgyta patirtis gali paskatinti įmones eksportuoti už ES ribų. MVĮ tai nelengva užduotis, todėl jų šiose rinkose negalima palikti vienų. Be to, reikėtų MVĮ sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti eksporto finansavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

4.6.1.

Pastaraisiais metais Europos Komisija pripažino, kad norint sustiprinti ekonomiką, reikia padėti MVĮ eksportuoti. Daugeliui MVĮ pirmas žingsnis šia linkme būtų eksportuoti į kitą ES šalį. Štai kodėl labai svarbi konkurencija vidaus rinkoje, nes čia įgyta patirtis gali paskatinti įmones eksportuoti už ES ribų. MVĮ tai nelengva užduotis, todėl jų šiose rinkose negalima palikti vienų. Be to, reikėtų MVĮ sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti eksporto finansavimo priemonėmis.

4.7.   Energetikos politika ir būsimos investicijos

Energetikos politika ir būsimos investicijos

| 4.7.1. | Nors šalių viešieji biudžetai tebėra suvaržyti, negalima atidėlioti investicijų į energetikos infrastruktūrą, kitaip nukentės Europos konkurencingumas. |
| --- | --- |

4.7.1.

Nors šalių viešieji biudžetai tebėra suvaržyti, negalima atidėlioti investicijų į energetikos infrastruktūrą, kitaip nukentės Europos konkurencingumas.

| 4.7.2. | Šiandien į energetiką ir išteklių efektyvumą investuojama daugiausia tuo atveju, jeigu nenuostolingumo lūžio tašką galima pasiekti greičiau nei per trejus metus, o tai reiškia, kad nepasinaudojama daugeliu pelningų galimybių. Nemažai privačių investicijų neatliekama (nors jos ir būtų naudingos) todėl, kad jų nenuostolingumo lūžio tašką pasiekti paprastai galima tikėtis po 3–5 metų. Šį prieštaravimą būtų galima išspręsti, jeigu būsimos pajamos iš šių investicijų grynųjų pinigų srautą sukurtų tuo pat metu, kai reikia investuoti. Todėl EIB arba nacionaliniuose finansuojančiuose bankuose būtų galima steigti fondus, iš kurių įmonėms ir namų ūkiams tokioms investicijoms būtų teikiami kreditai, mainais, kol bus grąžintas kreditas, reikalaujant minėtomis investicijomis sutaupytų lėšų. Pagal šį modelį investuoti būtų galima be viešųjų subsidijų. |
| --- | --- |

4.7.2.

Šiandien į energetiką ir išteklių efektyvumą investuojama daugiausia tuo atveju, jeigu nenuostolingumo lūžio tašką galima pasiekti greičiau nei per trejus metus, o tai reiškia, kad nepasinaudojama daugeliu pelningų galimybių. Nemažai privačių investicijų neatliekama (nors jos ir būtų naudingos) todėl, kad jų nenuostolingumo lūžio tašką pasiekti paprastai galima tikėtis po 3–5 metų. Šį prieštaravimą būtų galima išspręsti, jeigu būsimos pajamos iš šių investicijų grynųjų pinigų srautą sukurtų tuo pat metu, kai reikia investuoti. Todėl EIB arba nacionaliniuose finansuojančiuose bankuose būtų galima steigti fondus, iš kurių įmonėms ir namų ūkiams tokioms investicijoms būtų teikiami kreditai, mainais, kol bus grąžintas kreditas, reikalaujant minėtomis investicijomis sutaupytų lėšų. Pagal šį modelį investuoti būtų galima be viešųjų subsidijų.

4.8.   Žaliavų naudojimas

Žaliavų naudojimas

| 4.8.1. | Šiais laikais, kai žaliavos brangios, Europos gamintojams buvo naudingos ankstesnės geresnio atliekų panaudojimo iniciatyvos. Šiandien perdirbama dauguma metalų, kurie naudojami daugumos produktų gamybai. Vis dėlto tam, kad inžinerinės pramonės įmonės galėtų konkuruoti, labai svarbu, kad jos galėtų gauti importuojamas žaliavas. Todėl ES turi reikalauti, kad prekyba žaliavomis nebūtų ribojama Pasaulio prekybos organizacijos reikalavimų neatitinkančiais apribojimais, ypač tai pasakytina apie retųjų žemių elementus. Be to, negalima nepaisyti ir etinių, socialinių ir ekologinių reikalavimų. |
| --- | --- |

4.8.1.

Šiais laikais, kai žaliavos brangios, Europos gamintojams buvo naudingos ankstesnės geresnio atliekų panaudojimo iniciatyvos. Šiandien perdirbama dauguma metalų, kurie naudojami daugumos produktų gamybai. Vis dėlto tam, kad inžinerinės pramonės įmonės galėtų konkuruoti, labai svarbu, kad jos galėtų gauti importuojamas žaliavas. Todėl ES turi reikalauti, kad prekyba žaliavomis nebūtų ribojama Pasaulio prekybos organizacijos reikalavimų neatitinkančiais apribojimais, ypač tai pasakytina apie retųjų žemių elementus. Be to, negalima nepaisyti ir etinių, socialinių ir ekologinių reikalavimų.

4.9.   Naujųjų ES valstybių narių ir stojančiųjų valstybių potencialo išnaudojimas

Naujųjų ES valstybių narių ir stojančiųjų valstybių potencialo išnaudojimas

| 4.9.1. | Europos įmonės turėtų daug geriau ištirti ir panaudoti naujųjų ES valstybių narių potencialą. Taip ryškūs ekonominiai Europos regionų skirtumai nebebūtų tokie skausmingi ir Europai netgi atneštų naudos. |
| --- | --- |

4.9.1.

Europos įmonės turėtų daug geriau ištirti ir panaudoti naujųjų ES valstybių narių potencialą. Taip ryškūs ekonominiai Europos regionų skirtumai nebebūtų tokie skausmingi ir Europai netgi atneštų naudos.

| 4.9.2. | EESRK ragina Europos Komisiją stebėti tarptautinę prekybą svarbiausiomis žaliavomis. EESRK rekomenduoja parengti keletą patikimų scenarijų, įskaitant blogiausio atvejo, ir apibūdinti grėsmes bei galimus sprendimus. Turėtų būti sustiprintas bendradarbiavimas su kitomis panašioje padėtyje esančiomis šalimis (JAV, Japonija, Pietų Korėja). |
| --- | --- |

4.9.2.

EESRK ragina Europos Komisiją stebėti tarptautinę prekybą svarbiausiomis žaliavomis. EESRK rekomenduoja parengti keletą patikimų scenarijų, įskaitant blogiausio atvejo, ir apibūdinti grėsmes bei galimus sprendimus. Turėtų būti sustiprintas bendradarbiavimas su kitomis panašioje padėtyje esančiomis šalimis (JAV, Japonija, Pietų Korėja).

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Žr. 2 punktą. Įžanga.

1

(2)  Pirmasis pramonės perversmas įvyko 18-ojo amžiaus pabaigoje, kai buvo pereita prie mašininės gamybos; antrasis perversmas įvyko 20-ojo amžiaus pradžioje, kai atsirado masinė gamyba ir darbo pasidalijimas; trečiasis – aštuntojo dešimtmečio viduryje, kai pramonė buvo automatizuota, kompiuterizuota ir pradėta naudoti elektronika ir informacinės technologijos; ketvirtasis susijęs su interneto panaudojimu gamybos procesams ir šių procesų sujungimui į tinklą.

2

(3)  Žr. pridedamą Eurostatas dokumentą.

3

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos laivų priežiūros, remonto ir perstatymo sektoriaus. Tvirta, konkurencinga pasaulyje ir ES tvaraus augimo politikai palanki pramonė (nuomonė savo iniciatyva)

2014/C 170/06

Pranešėjas Marian KRZAKLEWSKI

Bendrapranešėjis Enrique CALVET CHAMBÓN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. vasario 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos laivų priežiūros, remonto ir perstatymo sektoriaus. Tvirta, konkurencinga pasaulyje ir ES tvaraus augimo politikai palanki pramonė.

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Marian Krzaklewski, bendrapranešėjis Enrique Calvet Chambon.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 163 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Laivų priežiūros, remonto ir perstatymo (LPRP) sektorius yra strategiškai svarbus Europai ir jos tvariam vystymuisi, nes atlieka svarbų vaidmenį aplinkos apsaugos, transporto, saugumo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. |
| --- | --- |

1.1

Laivų priežiūros, remonto ir perstatymo (LPRP) sektorius yra strategiškai svarbus Europai ir jos tvariam vystymuisi, nes atlieka svarbų vaidmenį aplinkos apsaugos, transporto, saugumo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse.

| 1.2 | EESRK mano, kad dėl savo pažangios techninės praktinės patirties esamas ES LPRP sektoriaus įmonių tinklas yra puikiai pasirengęs ir gali patenkinti vis didėjančius tvaraus vystymosi, technologijų, inovacijų, darbuotojų įgūdžių ir laivų statyklų įrangos poreikius. |
| --- | --- |

1.2

EESRK mano, kad dėl savo pažangios techninės praktinės patirties esamas ES LPRP sektoriaus įmonių tinklas yra puikiai pasirengęs ir gali patenkinti vis didėjančius tvaraus vystymosi, technologijų, inovacijų, darbuotojų įgūdžių ir laivų statyklų įrangos poreikius.

| 1.3 | Komiteto nuomone, šiam sektoriui, nepaisant sudėtingos ekonomikos padėties, atsiranda naujų galimybių. Taip yra dėl pasaulinio laivyno didėjimo, didėjančios senesnių laivų dalies ir svarbiausia – augančios perstatymo ir modernizavimo paklausos dėl aplinkos apsaugos, energetikos ir su klimatu susijusių reikalavimų. Artimiausiu metu tokių galimybių suteiks auganti tausiai energiją naudojančių laivų paklausa, vėjo jėgainių jūroje veikimas ir vystymas ir gamtinių išteklių kasyba jūroje. |
| --- | --- |

1.3

Komiteto nuomone, šiam sektoriui, nepaisant sudėtingos ekonomikos padėties, atsiranda naujų galimybių. Taip yra dėl pasaulinio laivyno didėjimo, didėjančios senesnių laivų dalies ir svarbiausia – augančios perstatymo ir modernizavimo paklausos dėl aplinkos apsaugos, energetikos ir su klimatu susijusių reikalavimų. Artimiausiu metu tokių galimybių suteiks auganti tausiai energiją naudojančių laivų paklausa, vėjo jėgainių jūroje veikimas ir vystymas ir gamtinių išteklių kasyba jūroje.

| 1.4 | Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu šis sektorius galės pasinaudoti Arkties jūros kelių atvėrimu ir gelmine kasyba. |
| --- | --- |

1.4

Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu šis sektorius galės pasinaudoti Arkties jūros kelių atvėrimu ir gelmine kasyba.

| 1.5 | Komitetas nurodo, kad, nepaisant šių daug žadančių galimybių, dėl besitęsiančios krizės laivų savininkai ir LPRP įmonės vis dar susiduria su finansinėmis kliūtimis (pavyzdžiui, sunku gauti paskolą), todėl susidariusios verslo sąlygos įmonėms yra sudėtingos. Dar viena problema – kaip sektoriuje išlaikyti kritinę masę? |
| --- | --- |

1.5

Komitetas nurodo, kad, nepaisant šių daug žadančių galimybių, dėl besitęsiančios krizės laivų savininkai ir LPRP įmonės vis dar susiduria su finansinėmis kliūtimis (pavyzdžiui, sunku gauti paskolą), todėl susidariusios verslo sąlygos įmonėms yra sudėtingos. Dar viena problema – kaip sektoriuje išlaikyti kritinę masę?

| 1.6 | Norint ją spręsti LPRP pasektoris turėtų glaudžiai bendradarbiauti su jūrų vertės grandine, kad būtų pagerintas jo įvaizdis ir būtų galima gauti ES, valstybių narių ir regionų paramą, nes trečiųjų šalių konkurencija tampa vis aršesnė. |
| --- | --- |

1.6

Norint ją spręsti LPRP pasektoris turėtų glaudžiai bendradarbiauti su jūrų vertės grandine, kad būtų pagerintas jo įvaizdis ir būtų galima gauti ES, valstybių narių ir regionų paramą, nes trečiųjų šalių konkurencija tampa vis aršesnė.

| 1.6.1 | Komitetas mano, kad sektoriui bus naudingos šios priemonės:






  — | platesnis ir aktyvesnis Europos investicijų banko (EIB) vaidmuo šiame sektoriuje atsižvelgiant į EIB tikslus remti Europos pramonės politiką. Tai taikytina ir svarbiai netiesioginei EIB ir Europos investicijų fondo (EIF) veiklos sričiai priklausančioms LPRP sektoriaus MVĮ; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

Komitetas mano, kad sektoriui bus naudingos šios priemonės:

—

platesnis ir aktyvesnis Europos investicijų banko (EIB) vaidmuo šiame sektoriuje atsižvelgiant į EIB tikslus remti Europos pramonės politiką. Tai taikytina ir svarbiai netiesioginei EIB ir Europos investicijų fondo (EIF) veiklos sričiai priklausančioms LPRP sektoriaus MVĮ;

| — | praktinių seminarų, kuriuose dalyvautų EIB, Europos Komisijos atstovai ir pramonės suinteresuotieji subjektai (šie praktiniai seminarai siūlomi iniciatyvoje „LeaderSHIP 2020“), organizavimas ir priemonės, skirtos išnagrinėti, kokių yra galimybių gauti EIB finansavimą; |
| --- | --- |

—

praktinių seminarų, kuriuose dalyvautų EIB, Europos Komisijos atstovai ir pramonės suinteresuotieji subjektai (šie praktiniai seminarai siūlomi iniciatyvoje „LeaderSHIP 2020“), organizavimas ir priemonės, skirtos išnagrinėti, kokių yra galimybių gauti EIB finansavimą;

| — | galimas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos naudojimas su transportu ir energetika susijusiose srityse; regioninio finansavimo skyrimas (įskaitant finansavimą, susijusį su pažangia specializacija) jūrų sektoriui; Komisijos sprendimas dėl leistinos valstybės pagalbos laivų statybos sektoriui teisinės bazės pratęsimo (turi būti priimtas iki 2013 m. pabaigos) iki tol, kol bus pasiūlytos ir įsigalios naujos taisyklės dėl bendros mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) programos ir dėl regioninės pagalbos; ateityje šios taisyklės turėtų pakeisti dabartinę teisinę bazę; reikia imtis priemonių, kad pasibaigus šios teisinės bazės galiojimui ir ją pakeitus naujomis taisyklėmis nebūtų sukurta naujų finansinių kliūčių; taip pat reikėtų dėti reikiamas pastangas, kad LPRP sektoriui būtų atlyginta ekonominė žala, kurios gali padaryti šios taisyklės; |
| --- | --- |

—

galimas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos naudojimas su transportu ir energetika susijusiose srityse; regioninio finansavimo skyrimas (įskaitant finansavimą, susijusį su pažangia specializacija) jūrų sektoriui; Komisijos sprendimas dėl leistinos valstybės pagalbos laivų statybos sektoriui teisinės bazės pratęsimo (turi būti priimtas iki 2013 m. pabaigos) iki tol, kol bus pasiūlytos ir įsigalios naujos taisyklės dėl bendros mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) programos ir dėl regioninės pagalbos; ateityje šios taisyklės turėtų pakeisti dabartinę teisinę bazę; reikia imtis priemonių, kad pasibaigus šios teisinės bazės galiojimui ir ją pakeitus naujomis taisyklėmis nebūtų sukurta naujų finansinių kliūčių; taip pat reikėtų dėti reikiamas pastangas, kad LPRP sektoriui būtų atlyginta ekonominė žala, kurios gali padaryti šios taisyklės;

| — | skiriant ES MTTPI finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“ (kuri yra technologijų programos „Waterborne“ tęsinys) pirmenybės teikimas tiksliniams jūrų projektams su parodomojo bandymo elementais ir inovacijų potencialu (įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę mokslinių tyrimų tikslais). |
| --- | --- |

—

skiriant ES MTTPI finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“ (kuri yra technologijų programos „Waterborne“ tęsinys) pirmenybės teikimas tiksliniams jūrų projektams su parodomojo bandymo elementais ir inovacijų potencialu (įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę mokslinių tyrimų tikslais).

| 1.7 | EESRK nurodo, kad nors ES LPRP sektoriaus darbuotojai turi reikiamą kvalifikaciją, ją reikėtų nuolat vertinti ir kelti. Šias priemones reikėtų remti prioritetine tvarka, pavyzdžiui, pagal programos „LeaderSHIP 2020“ iniciatyvą. Senėjant kvalifikuotiems darbuotojams kyla realus pavojus sektoriuje prarasti kritinę masę. |
| --- | --- |

1.7

EESRK nurodo, kad nors ES LPRP sektoriaus darbuotojai turi reikiamą kvalifikaciją, ją reikėtų nuolat vertinti ir kelti. Šias priemones reikėtų remti prioritetine tvarka, pavyzdžiui, pagal programos „LeaderSHIP 2020“ iniciatyvą. Senėjant kvalifikuotiems darbuotojams kyla realus pavojus sektoriuje prarasti kritinę masę.

| 1.8 | EESRK nuomone, labai svarbu skatinti naujų ir jaunesnių darbuotojų susidomėjimą sektoriumi. Kartu reikėtų imtis priemonių, kad būtų pagerintas sektoriaus įvaizdis. Taip pat reikėtų teikti finansinę paramą mokykloms ir universitetams, kurių specializacija apima laivų priežiūrą, remontą ir perstatymą. |
| --- | --- |

1.8

EESRK nuomone, labai svarbu skatinti naujų ir jaunesnių darbuotojų susidomėjimą sektoriumi. Kartu reikėtų imtis priemonių, kad būtų pagerintas sektoriaus įvaizdis. Taip pat reikėtų teikti finansinę paramą mokykloms ir universitetams, kurių specializacija apima laivų priežiūrą, remontą ir perstatymą.

| 1.9 | Komitetas mano, kad Komisija kartu su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais (pavyzdžiui, pasinaudodama sektoriaus tarybos dėl kvalifikacijos koncepcija) turėtų parengti planą dėl nuolatinio įgūdžių pritaikymo prie naujų LPRP sektoriaus užduočių, be kita ko įskaitant įrenginius jūroje (platformas, vėjo jėgaines ir kt.), uostus, naujus techninius plaukiojančiuosius įrenginius, suskystintų gamtinių dujų (SGD) bunkeriavimo įrenginius ir laivus ir kt. Todėl reikia stebėti, kokie įgūdžiai yra reikalingi, nuolat gerinti mokymo kokybę ir skatinti judumą Europoje. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas mano, kad Komisija kartu su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais (pavyzdžiui, pasinaudodama sektoriaus tarybos dėl kvalifikacijos koncepcija) turėtų parengti planą dėl nuolatinio įgūdžių pritaikymo prie naujų LPRP sektoriaus užduočių, be kita ko įskaitant įrenginius jūroje (platformas, vėjo jėgaines ir kt.), uostus, naujus techninius plaukiojančiuosius įrenginius, suskystintų gamtinių dujų (SGD) bunkeriavimo įrenginius ir laivus ir kt. Todėl reikia stebėti, kokie įgūdžiai yra reikalingi, nuolat gerinti mokymo kokybę ir skatinti judumą Europoje.

| 1.10 | Išsamus principų ir taisyklių rinkinys (aplinkos apsaugos, saugumo, uostų srityse ir taisyklės, susijusios su transportu, montavimu ir perdirbimu) turi didelį poveikį sektoriaus veikimui ir jo paslaugų paklausai. Todėl EESRK mano, kad LPRP sektorius ir naujų laivų statybos pramonė turėtų dažnai ir sistemingai konsultuotis su Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) siekiant užtikrinti, kad laivai būtų saugesni ir ekologiškesni ir kad jie būtų veiksmingai stebimi. |
| --- | --- |

1.10

Išsamus principų ir taisyklių rinkinys (aplinkos apsaugos, saugumo, uostų srityse ir taisyklės, susijusios su transportu, montavimu ir perdirbimu) turi didelį poveikį sektoriaus veikimui ir jo paslaugų paklausai. Todėl EESRK mano, kad LPRP sektorius ir naujų laivų statybos pramonė turėtų dažnai ir sistemingai konsultuotis su Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) siekiant užtikrinti, kad laivai būtų saugesni ir ekologiškesni ir kad jie būtų veiksmingai stebimi.

| 1.11 | EESRK nuomone, naujų taisyklių ir reikalavimų, susijusių su pažangiomis technologijomis, rinkinį reikėtų laikyti ne žalingu ar probleminiu, o suteikiančiu naujų galimybių. Šiuo požiūriu LPRP įmonės, naujų laivų statyklos ir plieno perdirbimo sektorius turėtų glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų. Komitetas ragina Mobilumo ir transporto generalinį direktoratą formuojant strateginę politiką atsižvelgti į LPRP sektorių (įskaitant trumpųjų nuotolių laivybos klausimą).
  Vidutinės trukmės laikotarpiu (3 metų) prognozuojama didelė laivų perdirbimo Europoje paklausa. EESRK mano, kad LPRP sektorius turi reikiamą infrastruktūrą ir gali vykdyti tokius projektus. Jis taip pat turi žmogiškąjį kapitalą, kad galėtų laikytis žmonėms ir aplinkai nekenksmingo laivų perdirbimo reikalavimų. Kartu sektoriuje atsižvelgiama į tai, kad tai yra nauja ir kitokia veiklos rūšis, turinti keblių aspektų ir reikalaujanti atsargumo. Komitetas mano, kad laivų perdirbimas taps vis svarbesne strategine Europos pramonės veikla. |
| --- | --- |

1.11

EESRK nuomone, naujų taisyklių ir reikalavimų, susijusių su pažangiomis technologijomis, rinkinį reikėtų laikyti ne žalingu ar probleminiu, o suteikiančiu naujų galimybių. Šiuo požiūriu LPRP įmonės, naujų laivų statyklos ir plieno perdirbimo sektorius turėtų glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų. Komitetas ragina Mobilumo ir transporto generalinį direktoratą formuojant strateginę politiką atsižvelgti į LPRP sektorių (įskaitant trumpųjų nuotolių laivybos klausimą).

Vidutinės trukmės laikotarpiu (3 metų) prognozuojama didelė laivų perdirbimo Europoje paklausa. EESRK mano, kad LPRP sektorius turi reikiamą infrastruktūrą ir gali vykdyti tokius projektus. Jis taip pat turi žmogiškąjį kapitalą, kad galėtų laikytis žmonėms ir aplinkai nekenksmingo laivų perdirbimo reikalavimų. Kartu sektoriuje atsižvelgiama į tai, kad tai yra nauja ir kitokia veiklos rūšis, turinti keblių aspektų ir reikalaujanti atsargumo. Komitetas mano, kad laivų perdirbimas taps vis svarbesne strategine Europos pramonės veikla.

| 1.12 | Komiteto nuomone, pagrindiniai trumpalaikiai tikslai, kuriems reikalinga visuomenės parama, kad būtų perskaičiuotas ES LPRP sektoriui teikiamas finansavimas, yra valymo įrenginių ir balastinių vandenų tvarkymo sistemų diegimas (Lloyd's registro duomenimis, gali prireikti beveik 65 000 laivų visame pasaulyje) ir perskaičiavimas, susijęs su energijos vartojimo efektyvumu (įskaitant SGD varomų variklių įmontavimą, SGN bunkeriavimo įrenginių ir šilumos regeneravimo sistemų jūroje montavimą, lėtos eigos įrenginių modernizavimą ir kt.). |
| --- | --- |

1.12

Komiteto nuomone, pagrindiniai trumpalaikiai tikslai, kuriems reikalinga visuomenės parama, kad būtų perskaičiuotas ES LPRP sektoriui teikiamas finansavimas, yra valymo įrenginių ir balastinių vandenų tvarkymo sistemų diegimas (Lloyd's registro duomenimis, gali prireikti beveik 65 000 laivų visame pasaulyje) ir perskaičiavimas, susijęs su energijos vartojimo efektyvumu (įskaitant SGD varomų variklių įmontavimą, SGN bunkeriavimo įrenginių ir šilumos regeneravimo sistemų jūroje montavimą, lėtos eigos įrenginių modernizavimą ir kt.).

| 1.13 | Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad LPRP pramonė yra labai svarbi atitinkamiems Europos karo laivynams ir kad šį klausimą reikėtų įtraukti į kitas EESRK nuomones dėl ginklų sektoriaus. |
| --- | --- |

1.13

Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad LPRP pramonė yra labai svarbi atitinkamiems Europos karo laivynams ir kad šį klausimą reikėtų įtraukti į kitas EESRK nuomones dėl ginklų sektoriaus.

| 1.14 | EESRK mano, kad sektoriui labai svarbu, kad būtų praktiškai įgyvendinam Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) taisyklės, visų pirma Balastinių vandenų tvarkymo konvencija. Ši konvencija turėtų būti įgyvendinta tinkamai ir veiksmingai patenkinant aiškius lūkesčius. |
| --- | --- |

1.14

EESRK mano, kad sektoriui labai svarbu, kad būtų praktiškai įgyvendinam Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) taisyklės, visų pirma Balastinių vandenų tvarkymo konvencija. Ši konvencija turėtų būti įgyvendinta tinkamai ir veiksmingai patenkinant aiškius lūkesčius.

2.   Įžanga

Europos laivų priežiūros, modernizavimo ir remonto (LPRP) pramonė

| 2.1 | Laivų statybos sektorius apima visas įmones, užsiimančias visų tipų laivų ir kitų atitinkamų jūrų statinių statyba, priežiūra, perstatymu ir remontu. Priežiūros, remonto ir perstatymo įmonių pavadinimo santrumpa yra LPRP. Šiai veiklos sričiai taip pat priklauso klasifikavimo apžiūros. Tokios įmonės veikia 16 šalių ir jose dirba apie 50–55 tūkstančių žmonių (2007–2011 m. vidurkis). |
| --- | --- |

2.1

Laivų statybos sektorius apima visas įmones, užsiimančias visų tipų laivų ir kitų atitinkamų jūrų statinių statyba, priežiūra, perstatymu ir remontu. Priežiūros, remonto ir perstatymo įmonių pavadinimo santrumpa yra LPRP. Šiai veiklos sričiai taip pat priklauso klasifikavimo apžiūros. Tokios įmonės veikia 16 šalių ir jose dirba apie 50–55 tūkstančių žmonių (2007–2011 m. vidurkis).

| 2.2 | LPRP sektorius yra ypatingas laivų statybos pramonės segmentas. Plečiantis pasauliniam laivynui ir jūrų (ir vidaus vandens kelių) transporto priemonių parkui, tobulėjant laivų technologijoms ir didėjant vandens transportui keliamiems tvaraus vystymosi reikalavimams, šis sektorius tampa vis svarbesnis. |
| --- | --- |

2.2

LPRP sektorius yra ypatingas laivų statybos pramonės segmentas. Plečiantis pasauliniam laivynui ir jūrų (ir vidaus vandens kelių) transporto priemonių parkui, tobulėjant laivų technologijoms ir didėjant vandens transportui keliamiems tvaraus vystymosi reikalavimams, šis sektorius tampa vis svarbesnis.

| 2.3 | Šiuo metu ES šiame sektoriuje užima tvirtą poziciją. Jos turima pasaulinės rinkos dalis – apie 35 proc., vadinasi, šis sektorius Europai yra strategiškai svarbus. Šią poziciją reikėtų išsaugoti ir dar labiau sustiprinti siekiant užtikrinti aukštą jūrų transporto apsaugos lygį ir nustatyti griežtus aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo standartus. |
| --- | --- |

2.3

Šiuo metu ES šiame sektoriuje užima tvirtą poziciją. Jos turima pasaulinės rinkos dalis – apie 35 proc., vadinasi, šis sektorius Europai yra strategiškai svarbus. Šią poziciją reikėtų išsaugoti ir dar labiau sustiprinti siekiant užtikrinti aukštą jūrų transporto apsaugos lygį ir nustatyti griežtus aplinkos apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo standartus.

LPRP sektoriaus analizė

| 2.4 | LPRP sektorius nuo naujų laivų statyklų sektoriaus skiriasi daugeliu aspektų. LPRP sudaro šie pasektoriai: laivų remonto, priežiūros ir modernizavimo bei perstatymo. |
| --- | --- |

2.4

LPRP sektorius nuo naujų laivų statyklų sektoriaus skiriasi daugeliu aspektų. LPRP sudaro šie pasektoriai: laivų remonto, priežiūros ir modernizavimo bei perstatymo.

| 2.5 | Priežiūra ir remontas dažniausiai yra trumpalaikė veikla. Didžiąją laiko dalį laivas būna sausame doke ir vidutiniškai ten lieka 10–12 dienų. |
| --- | --- |

2.5

Priežiūra ir remontas dažniausiai yra trumpalaikė veikla. Didžiąją laiko dalį laivas būna sausame doke ir vidutiniškai ten lieka 10–12 dienų.

| 2.6 | Remonto darbo planavimas yra gana aiškus ir laivų remonto įmonės gali turėti įtakos laivo savininko sprendimui, kurią laivų remonto įmonę pasirinkti. Neplanuotas remontas dėl sisteminių, mechaninių ar struktūrinių gedimų turi būti vykdomas arčiausiai esančioje laivų remonto įmonėje. Tokiais atvejais sudėtinga daryti įtaką laivo savininko sprendimui. |
| --- | --- |

2.6

Remonto darbo planavimas yra gana aiškus ir laivų remonto įmonės gali turėti įtakos laivo savininko sprendimui, kurią laivų remonto įmonę pasirinkti. Neplanuotas remontas dėl sisteminių, mechaninių ar struktūrinių gedimų turi būti vykdomas arčiausiai esančioje laivų remonto įmonėje. Tokiais atvejais sudėtinga daryti įtaką laivo savininko sprendimui.

| 2.7 | 2008 m. EBPO ataskaitos (1) duomenimis, laivų savininkams tapo itin svarbu pasirinkti tinkamą laivų remonto įmonę. Jie neretai turi nuspręsti, ar rinktis finansiškai patrauklų pigų variantą, ar užtikrinti patikimumą ir technologijų pažangumą. Svarbiausi faktoriai priimant sprendimą, kur laivas bus remontuojamas, dažniausiai yra: kaina, remonto laikas (įskaitant papildomas išlaidas) ir – ne taip dažnai – naudojamos technologijos tipas. |
| --- | --- |

2.7

2008 m. EBPO ataskaitos (1) duomenimis, laivų savininkams tapo itin svarbu pasirinkti tinkamą laivų remonto įmonę. Jie neretai turi nuspręsti, ar rinktis finansiškai patrauklų pigų variantą, ar užtikrinti patikimumą ir technologijų pažangumą. Svarbiausi faktoriai priimant sprendimą, kur laivas bus remontuojamas, dažniausiai yra: kaina, remonto laikas (įskaitant papildomas išlaidas) ir – ne taip dažnai – naudojamos technologijos tipas.

| 2.8 | Siekiant masto ekonomijos, įvairiose pasaulio vietose naujų laivų statyba ir laivų remontas yra susieti. Šalys, kurios pirmauja laivų statybos pramonės srityje dažniausiai atskiria naujų laivų statybos ir LPRP įmonių veiklą, kad būtų sustiprinta darbo jėgos koncentracija ir padidintas produktyvumas.
  Kai kuriose ES šalyse (pvz., Lenkijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose) ir Indijoje naujų laivų statyklos ir LPRP įmonės turi funkcinių ir verslo ryšių. Šis modelis tose šalyse, atrodo, veikia puikiai. Ten abiejų tipų laivų statyklos naudojasi bendrais cechais ir patalpomis (ir kitais organizaciniais vienetais (2)). Tuo pat metu jos gali naudotis skirtingų produktų portfelių ir užsakymų teikiamais pranašumais ir sumažinti su ekonomikos nuosmukiu susijusią riziką. |
| --- | --- |

2.8

Siekiant masto ekonomijos, įvairiose pasaulio vietose naujų laivų statyba ir laivų remontas yra susieti. Šalys, kurios pirmauja laivų statybos pramonės srityje dažniausiai atskiria naujų laivų statybos ir LPRP įmonių veiklą, kad būtų sustiprinta darbo jėgos koncentracija ir padidintas produktyvumas.

Kai kuriose ES šalyse (pvz., Lenkijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose) ir Indijoje naujų laivų statyklos ir LPRP įmonės turi funkcinių ir verslo ryšių. Šis modelis tose šalyse, atrodo, veikia puikiai. Ten abiejų tipų laivų statyklos naudojasi bendrais cechais ir patalpomis (ir kitais organizaciniais vienetais (2)). Tuo pat metu jos gali naudotis skirtingų produktų portfelių ir užsakymų teikiamais pranašumais ir sumažinti su ekonomikos nuosmukiu susijusią riziką.

| 2.9 | Aktualūs sektoriaus rinkos klausimai |
| --- | --- |

2.9

Aktualūs sektoriaus rinkos klausimai

| 2.10 | Pastaraisiais dešimtmečiais įvairioje literatūroje LPRP sektoriaus raida buvo vadinama „jaunatviška“. Spartus tarptautinio laivyno augimas nuo 660 mln. dedveito tonų 1990 m. iki 1 468 mln. dedveito tonų 2011 m. sutapo su gausėjančiomis LPRP sektoriaus galimybėmis. 2010 m. pabaigoje apskaičiuota, kad pasaulinė šio sektoriaus apyvarta sudarė apytiksliai 12 mlrd. JAV dolerių (3). |
| --- | --- |

2.10

Pastaraisiais dešimtmečiais įvairioje literatūroje LPRP sektoriaus raida buvo vadinama „jaunatviška“. Spartus tarptautinio laivyno augimas nuo 660 mln. dedveito tonų 1990 m. iki 1 468 mln. dedveito tonų 2011 m. sutapo su gausėjančiomis LPRP sektoriaus galimybėmis. 2010 m. pabaigoje apskaičiuota, kad pasaulinė šio sektoriaus apyvarta sudarė apytiksliai 12 mlrd. JAV dolerių (3).

| 2.11 | Europos laivų remonto sektoriaus apyvarta 2010 m. sudarė 3,16 mlrd. eurų (2008 m. pasiekta aukščiausia riba – 4 mlrd. eurų). I priede nurodoma laivų remonto įmonių apyvarta skirtingose Europos valstybėse narėse 2006–2010 m. |
| --- | --- |

2.11

Europos laivų remonto sektoriaus apyvarta 2010 m. sudarė 3,16 mlrd. eurų (2008 m. pasiekta aukščiausia riba – 4 mlrd. eurų). I priede nurodoma laivų remonto įmonių apyvarta skirtingose Europos valstybėse narėse 2006–2010 m.

| 2.12 | Iki krizės Europos LPRP sektoriui sekėsi visai neblogai. Nuo 2010 m. norėdami sutaupyti laivų savininkai mažino išlaidas arba atidėliojo užsakymus. Antrąjį 2010 m. pusmetį jie sugebėjo padengti nuostolius. Tai patvirtina faktas, jog remonto laukimo laikotarpis vėl pailgėjo (nuo savaitės iki trijų). |
| --- | --- |

2.12

Iki krizės Europos LPRP sektoriui sekėsi visai neblogai. Nuo 2010 m. norėdami sutaupyti laivų savininkai mažino išlaidas arba atidėliojo užsakymus. Antrąjį 2010 m. pusmetį jie sugebėjo padengti nuostolius. Tai patvirtina faktas, jog remonto laukimo laikotarpis vėl pailgėjo (nuo savaitės iki trijų).

| 2.13 | LPRP įmonių yra visame pasaulyje. Nors Azijos įmonėse laivai remontuojami pigiau (dėl pigios darbo jėgos), daug laivų savininkų pasirenka brangesnes laivų remonto įmones, nes jos gali remontą atlikti per trumpesnį laiką (taip išvengiama papildomų išlaidų) ir turi pažangesnės praktinės patirties. |
| --- | --- |

2.13

LPRP įmonių yra visame pasaulyje. Nors Azijos įmonėse laivai remontuojami pigiau (dėl pigios darbo jėgos), daug laivų savininkų pasirenka brangesnes laivų remonto įmones, nes jos gali remontą atlikti per trumpesnį laiką (taip išvengiama papildomų išlaidų) ir turi pažangesnės praktinės patirties.

Perstatymas ir modernizavimas LPRP įmonėse

| 2.14 | Kai kuriais atžvilgiais perstatymo ir modernizavimo procesas yra panašesnis į naujų laivų statybą nei į remonto ir priežiūros darbus. Laivų perstatymas dažniausiai trunka ilgiau nei įprastas remontas. Laivų perstatymo darbus galima vadinti gamybos procesu. |
| --- | --- |

2.14

Kai kuriais atžvilgiais perstatymo ir modernizavimo procesas yra panašesnis į naujų laivų statybą nei į remonto ir priežiūros darbus. Laivų perstatymas dažniausiai trunka ilgiau nei įprastas remontas. Laivų perstatymo darbus galima vadinti gamybos procesu.

| 2.15 | Asociacijos „Sea Europe“ (4) duomenimis, laivų perstatymas terminų požiūriu yra artimesnis naujų laivų statybai, tačiau perstatymui reikalingas visiškai kitoks, lankstumo reikalaujantis požiūris. Tokiu būdu užtikrinama, kad darbo planą būtų galima keisti pagal kliento pageidavimus ir konkrečią perstatomo laivo paskirtį. |
| --- | --- |

2.15

Asociacijos „Sea Europe“ (4) duomenimis, laivų perstatymas terminų požiūriu yra artimesnis naujų laivų statybai, tačiau perstatymui reikalingas visiškai kitoks, lankstumo reikalaujantis požiūris. Tokiu būdu užtikrinama, kad darbo planą būtų galima keisti pagal kliento pageidavimus ir konkrečią perstatomo laivo paskirtį.

| 2.16 | Prieš pat krizę laivų perstatymo veiklą vykdžiusių įmonių rinka veikė labai gerai. Tačiau 2009 m. pradėjo mažėti užsakymų skaičius, o visų mažiausiai jų gauta 2010 m. pradžioje. Tuo metu dauguma laivų perstatymo užsakymų knygų buvo tuščios. Antrąjį 2010 m. pusmetį padėtis truputį pagerėjo. Tačiau šiuo metu dėl finansinių sunkumų daugelis laivų savininkų riboja užsakymus perstatyti laivus. |
| --- | --- |

2.16

Prieš pat krizę laivų perstatymo veiklą vykdžiusių įmonių rinka veikė labai gerai. Tačiau 2009 m. pradėjo mažėti užsakymų skaičius, o visų mažiausiai jų gauta 2010 m. pradžioje. Tuo metu dauguma laivų perstatymo užsakymų knygų buvo tuščios. Antrąjį 2010 m. pusmetį padėtis truputį pagerėjo. Tačiau šiuo metu dėl finansinių sunkumų daugelis laivų savininkų riboja užsakymus perstatyti laivus.

| 2.17 | Pastaruoju metu vis dažniau atliekamas pagalbinių laivų ir plaukiojančiųjų įrenginių (įskaitant gręžimo platformas) remontas, perstatymas ir modernizavimas. Kadangi nauji tokio pobūdžio laivai (ir plaukiojantieji įrenginiai) yra labai brangūs ir gaminami labai ilgai (kartais gamyba užtrunka net ketverius metus), laivų savininkai verčiau perstato turimus jūroje naudojamus ir plaukiančiuosius įrenginius. Tačiau Europoje kyla didelė pagunda pasinaudoti pigesnėmis užsienio laivų remonto įmonių perstatymo paslaugomis. |
| --- | --- |

2.17

Pastaruoju metu vis dažniau atliekamas pagalbinių laivų ir plaukiojančiųjų įrenginių (įskaitant gręžimo platformas) remontas, perstatymas ir modernizavimas. Kadangi nauji tokio pobūdžio laivai (ir plaukiojantieji įrenginiai) yra labai brangūs ir gaminami labai ilgai (kartais gamyba užtrunka net ketverius metus), laivų savininkai verčiau perstato turimus jūroje naudojamus ir plaukiančiuosius įrenginius. Tačiau Europoje kyla didelė pagunda pasinaudoti pigesnėmis užsienio laivų remonto įmonių perstatymo paslaugomis.

3.   Europos LPRP sektoriaus konkurencingumo analizė

| 3.1 | Pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos ECO REFITEC mokslinių tyrimų programą (5) neseniai atliktas LPRP sektoriaus konkurencingumo ES tyrimas ir analizė. Šių tyrimų rezultatai pateikiami 2 priede. |
| --- | --- |

3.1

Pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos ECO REFITEC mokslinių tyrimų programą (5) neseniai atliktas LPRP sektoriaus konkurencingumo ES tyrimas ir analizė. Šių tyrimų rezultatai pateikiami 2 priede.

4.   
  LPRP sektoriaus veiklą reglamentuojantys Europos ir tarptautiniai teisės aktai
  (šaltinis
   (6)
   (7)
   (8))

| 4.1 | Tarptautiniu lygiu nebuvo diskutuojama dėl daugiašalių susitarimų dėl konkurencingumo (globojant PPO), kurie turėtų poveikio LPRP sektoriui. Tikimybė, kad toks susitarimas bus sudarytas artimiausiu metu, yra labai nedidelė. |
| --- | --- |

4.1

Tarptautiniu lygiu nebuvo diskutuojama dėl daugiašalių susitarimų dėl konkurencingumo (globojant PPO), kurie turėtų poveikio LPRP sektoriui. Tikimybė, kad toks susitarimas bus sudarytas artimiausiu metu, yra labai nedidelė.

| 4.2 | ES sudarė dvišalius prekybos susitarimus su JAV, Kanada, Japonija ir Pietų Korėja. Jie turi netiesioginio poveikio konkurencingumui, tačiau jų poveikis LPRP sektoriui yra minimalus.
  Europos lygiu ES teisėkūroje sukurta valstybės pagalbos laivų statybai sistema. Pagal šią sistemą Komisija gali leisti laivų statykloms arba, eksporto kreditų atveju, laivų savininkams teikti inovacijoms skirtą arba regioninę pagalbą. LPRP sektoriuje ši sistema taikoma pagalbai laivų remontui ir perstatymui (regioninės pagalbos arba pagalbos inovacijoms atveju) ir pagalbai laivų perstatymui (tik eksporto kreditų atveju). |
| --- | --- |

4.2

ES sudarė dvišalius prekybos susitarimus su JAV, Kanada, Japonija ir Pietų Korėja. Jie turi netiesioginio poveikio konkurencingumui, tačiau jų poveikis LPRP sektoriui yra minimalus.

Europos lygiu ES teisėkūroje sukurta valstybės pagalbos laivų statybai sistema. Pagal šią sistemą Komisija gali leisti laivų statykloms arba, eksporto kreditų atveju, laivų savininkams teikti inovacijoms skirtą arba regioninę pagalbą. LPRP sektoriuje ši sistema taikoma pagalbai laivų remontui ir perstatymui (regioninės pagalbos arba pagalbos inovacijoms atveju) ir pagalbai laivų perstatymui (tik eksporto kreditų atveju).

| 4.2.1 | Esama sistema įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. ir galios dvejus metus. Komisija numato, kad pasibaigus šiam laikotarpiui laivų statymo sistemą bus galima įtraukti į būsimas ES gaires dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir dėl regioninės pagalbos, nes šiuo metu peržiūrimos ir bendra ES sistema, ir konkretesnė naujų laivų statymo sistema. |
| --- | --- |

4.2.1

Esama sistema įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. ir galios dvejus metus. Komisija numato, kad pasibaigus šiam laikotarpiui laivų statymo sistemą bus galima įtraukti į būsimas ES gaires dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir dėl regioninės pagalbos, nes šiuo metu peržiūrimos ir bendra ES sistema, ir konkretesnė naujų laivų statymo sistema.

| 4.3 | Galiojančios TJO narių ratifikuotos taisyklės, LPRP sektoriui sukuriančios naujų galimybių |
| --- | --- |

4.3

4.4   Balastinių vandenų tvarkymo konvencija

| 4.4.1 | Balastinių vandenų tvarkymo konvencija išsprendžia invazinių jūrų organizmų rūšių perkėlimo iš vienos jūrų zonos į kitą problemą išleidžiant laivų transportuojamus balastinius vandenis. Planuojama, kad ši konvencija įsigalios 2014 m. pradžioje. |
| --- | --- |

4.4.1

Balastinių vandenų tvarkymo konvencija išsprendžia invazinių jūrų organizmų rūšių perkėlimo iš vienos jūrų zonos į kitą problemą išleidžiant laivų transportuojamus balastinius vandenis. Planuojama, kad ši konvencija įsigalios 2014 m. pradžioje.

| 4.4.2 | Šios konvencijos poveikis LPRP sektoriui bus labai didelis, nes reikės modernizuoti ir (arba) perstatyti daug laivų. Lloyd's registro duomenimis, tai turės įtakos beveik 65 000 laivų visame pasaulyje. |
| --- | --- |

4.4.2

Šios konvencijos poveikis LPRP sektoriui bus labai didelis, nes reikės modernizuoti ir (arba) perstatyti daug laivų. Lloyd's registro duomenimis, tai turės įtakos beveik 65 000 laivų visame pasaulyje.

| 4.4.3 | Kitos galimos šios konvencijos pasekmės LPRP sektoriui yra visų pirma naujų chemikalų naudojimo ir saugojimo rizika ir griežtesni jų naudojimo teisiniai reikalavimai. |
| --- | --- |

4.4.3

Kitos galimos šios konvencijos pasekmės LPRP sektoriui yra visų pirma naujų chemikalų naudojimo ir saugojimo rizika ir griežtesni jų naudojimo teisiniai reikalavimai.

4.5   MARPOL konvencija (VI priedas). Teršimo iš laivų prevencija

| 4.5.1 | Šia, 2013 m. įsigaliojusia konvencija siekiama sumažinti laivų keliamą oro taršą, visų pirma išmetamą SOx ir NOx kiekį. |
| --- | --- |

4.5.1

Šia, 2013 m. įsigaliojusia konvencija siekiama sumažinti laivų keliamą oro taršą, visų pirma išmetamą SOx ir NOx kiekį.

| 4.5.2 | Siekiant išvengti nereikalingų apribojimų jūrų pramonei, konvencijos VI priede nurodoma, kad taršą galima sumažinti naudojant alternatyvius degalus arba diegiant išmetamųjų dujų valymo technologijas. |
| --- | --- |

4.5.2

Siekiant išvengti nereikalingų apribojimų jūrų pramonei, konvencijos VI priede nurodoma, kad taršą galima sumažinti naudojant alternatyvius degalus arba diegiant išmetamųjų dujų valymo technologijas.

| 4.5.3 | Konvencija suteikia galimybių LPRP sektoriui, nes turimo laivyno laivuose reikės įdiegti taršą mažinančias technologijas. Jei laivų statyklos montuos aplinką tausojančią įrangą, joms gali kilti didesnės priklausomybės nuo įrangos tiekėjų rizika ir joms pačioms gali prireikti tam tikrų investicijų. |
| --- | --- |

4.5.3

Konvencija suteikia galimybių LPRP sektoriui, nes turimo laivyno laivuose reikės įdiegti taršą mažinančias technologijas. Jei laivų statyklos montuos aplinką tausojančią įrangą, joms gali kilti didesnės priklausomybės nuo įrangos tiekėjų rizika ir joms pačioms gali prireikti tam tikrų investicijų.

4.6   Laivų perdirbimo konvencija

| 4.6.1 | Šia konvencija siekiama užtikrinti, kad laivų perdirbimo keliamas pavojus aplinkai, sveikatai ir saugai neperžengtų tam tikros ribos. |
| --- | --- |

4.6.1

Šia konvencija siekiama užtikrinti, kad laivų perdirbimo keliamas pavojus aplinkai, sveikatai ir saugai neperžengtų tam tikros ribos.

| 4.6.2 | Kaip nustatyta konvencijoje, laivų savininkai turi turėti visą informaciją apie visas laivų priežiūrai, remontui ir perstatymui naudojamas medžiagas ir jie turi užtikrinti, kad laivų statyklose nebūtų naudojamos nepageidautinos medžiagos. Tai gali atverti papildomų galimybių daug praktinės patirties turinčioms ES statykloms gauti naujų konkrečių užsakymų. |
| --- | --- |

4.6.2

Kaip nustatyta konvencijoje, laivų savininkai turi turėti visą informaciją apie visas laivų priežiūrai, remontui ir perstatymui naudojamas medžiagas ir jie turi užtikrinti, kad laivų statyklose nebūtų naudojamos nepageidautinos medžiagos. Tai gali atverti papildomų galimybių daug praktinės patirties turinčioms ES statykloms gauti naujų konkrečių užsakymų.

| 4.7 | Laivų perdirbimas taps vis svarbesne strategine veikla, kuria bus siekiama tiekti, pavyzdžiui, metalo laužą ir kitas žaliavas ES perdirbimo pramonės sektoriams (plieno, aliuminio, vario), kad būtų sumažintas tiesioginis ir netiesioginis poveikis aplinkai ir užkirstas kelias nepriimtinoms darbo ir socialinėms sąlygoms. |
| --- | --- |

4.7

Laivų perdirbimas taps vis svarbesne strategine veikla, kuria bus siekiama tiekti, pavyzdžiui, metalo laužą ir kitas žaliavas ES perdirbimo pramonės sektoriams (plieno, aliuminio, vario), kad būtų sumažintas tiesioginis ir netiesioginis poveikis aplinkai ir užkirstas kelias nepriimtinoms darbo ir socialinėms sąlygoms.

5.   LPRP sektoriui skirti pasiūlymai ir gairės iniciatyvoje „LeaderSHIP 2020“ ir laivų statybos pramonės sektorių dialogo komiteto darbe

| 5.1 | LPRP sektorius ir su juo susijusios pramonės šakos turėtų atsižvelgti į EIB finansavimo galimybes suaktyvėjus banko paskolų teikimo veiklai. Reikėtų propaguoti ir išnagrinėti EIB priemones, skirtas projektams, susijusiems su ekologiška laivyba, atsinaujinančiais jūriniais energijos šaltiniais ir perstatymu. Siūloma, kad Įmonių generalinis direktoratas prioritetine tvarka surengtų seminarus, kuriuose labai išsamiai būtų išnagrinėtos EIB pagalbos perspektyvos. |
| --- | --- |

5.1

LPRP sektorius ir su juo susijusios pramonės šakos turėtų atsižvelgti į EIB finansavimo galimybes suaktyvėjus banko paskolų teikimo veiklai. Reikėtų propaguoti ir išnagrinėti EIB priemones, skirtas projektams, susijusiems su ekologiška laivyba, atsinaujinančiais jūriniais energijos šaltiniais ir perstatymu. Siūloma, kad Įmonių generalinis direktoratas prioritetine tvarka surengtų seminarus, kuriuose labai išsamiai būtų išnagrinėtos EIB pagalbos perspektyvos.

| 5.2 | Valstybės narės ir pakrančių regionai turėtų išnagrinėti galimybę skirti struktūrinių fondų lėšų, kad, atsižvelgiant į naujus rinkos sektorius, būtų įvairinamos jūrų pramonės technologijos. Tai visų pirma taikytina regionų pažangiosios specializacijos strategijoms. |
| --- | --- |

5.2

Valstybės narės ir pakrančių regionai turėtų išnagrinėti galimybę skirti struktūrinių fondų lėšų, kad, atsižvelgiant į naujus rinkos sektorius, būtų įvairinamos jūrų pramonės technologijos. Tai visų pirma taikytina regionų pažangiosios specializacijos strategijoms.

| 5.3 | Ilgalaikio ES finansavimo srityje Europos Komisija turėtų išnagrinėti laivų statybos ir modernizavimo finansavimo priemonių galimybę. Valstybės narės, finansų įstaigos, jūrų technologijų pramonė ir kiti suinteresuotieji subjektai turėtų peržiūrėti, kokios yra rinkos garantijos. |
| --- | --- |

5.3

Ilgalaikio ES finansavimo srityje Europos Komisija turėtų išnagrinėti laivų statybos ir modernizavimo finansavimo priemonių galimybę. Valstybės narės, finansų įstaigos, jūrų technologijų pramonė ir kiti suinteresuotieji subjektai turėtų peržiūrėti, kokios yra rinkos garantijos.

| 5.4 | Laivų statybos pramonė (įskaitant LPRP), bendradarbiaudama su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis arba regionais, turėtų dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir, be kita ko, visiškai atsižvelgiant į jūrų sektorių struktūrą ir atitinkamus valstybės pagalbos principus. |
| --- | --- |

5.4

Laivų statybos pramonė (įskaitant LPRP), bendradarbiaudama su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis arba regionais, turėtų dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir, be kita ko, visiškai atsižvelgiant į jūrų sektorių struktūrą ir atitinkamus valstybės pagalbos principus.

| 5.4.1 | EESRK pritaria pagrindiniam iniciatyvos „LeaderSHIP 2020“ principui, kad norint pasiekti bendrus viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės tikslus laivų statybos sektoriuje, reikia tvirtai įsipareigoti vykdyti mokslinių tyrimų programas. Trumpalaikių tikslų srityje neabejotinai reikia sustiprinti LPRP sektoriaus tvarų konkurencingumą imantis atitinkamų priemonių skatinti verslo inovacijas. |
| --- | --- |

5.4.1

EESRK pritaria pagrindiniam iniciatyvos „LeaderSHIP 2020“ principui, kad norint pasiekti bendrus viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės tikslus laivų statybos sektoriuje, reikia tvirtai įsipareigoti vykdyti mokslinių tyrimų programas. Trumpalaikių tikslų srityje neabejotinai reikia sustiprinti LPRP sektoriaus tvarų konkurencingumą imantis atitinkamų priemonių skatinti verslo inovacijas.

| 5.5 | EESRK pritaria tam, kad laivų statybos pramonės sektorių dialogo komitetas turi dalyvauti apibrėžiant ir įgyvendinant iniciatyvos „LeaderSHIP 2020“ politiką. Šiuo metu ypatinga šio komiteto užduotis turėtų būti įgyvendinti tą iniciatyvos dalį, kuri yra susijusi su geresniu kvalifikacijos ir įgūdžių nustatymu ir palyginimu, kad būtų užtikrintas ilgalaikis sektoriaus klestėjimas.
  EESRK laukia, kol dialogo komitetas padarys pažangą socialinių standartų Europos naujų laivų statybos ir LPRP sektorių srityje. |
| --- | --- |

5.5

EESRK pritaria tam, kad laivų statybos pramonės sektorių dialogo komitetas turi dalyvauti apibrėžiant ir įgyvendinant iniciatyvos „LeaderSHIP 2020“ politiką. Šiuo metu ypatinga šio komiteto užduotis turėtų būti įgyvendinti tą iniciatyvos dalį, kuri yra susijusi su geresniu kvalifikacijos ir įgūdžių nustatymu ir palyginimu, kad būtų užtikrintas ilgalaikis sektoriaus klestėjimas.

EESRK laukia, kol dialogo komitetas padarys pažangą socialinių standartų Europos naujų laivų statybos ir LPRP sektorių srityje.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Laivų remonto, perstatymo ir laivų statybos pramonės sąveikos ataskaita, C/WP6(2008)6c.

1

Laivų remonto, perstatymo ir laivų statybos pramonės sąveikos ataskaita

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  2010–2011 m. Europos Sąjungos laivų statytojų asociacijų metinė ataskaita.

3

Europos Sąjungos laivų statytojų asociacijų

(4)  Nuo 2012 m. Europos Sąjungos laivų statytojų asociacijos (CESA) ir Europos laivų įrangos taryba (EMEC) įsteigė Europos laivų ir laivų įrangos asociaciją „Sea Europe“.

4

(5)  Pagal Septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) Europos Komisijos bendrai finansuotas projektas – „Europos laivų remonto įmonių propaguojamos ekologinės novatoriškos remonto technologijos ir procesai, skirti laivų statybos pramonei“ (angl. k. Eco innovative refitting technologies and processes for shipbuilding industry promoted by European Repair Shipyards).

5

Eco innovative refitting technologies and processes for shipbuilding industry promoted by European Repair Shipyards

(6)  Žr. 5 išnašą.

6

(7)  Žr. 3 išnašą.

7

(8)  Žr. 1 išnašą.

8

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

494-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2013 m. gruodžio 10–11 d.

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/45

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą

(COM(2013) 522 final — 2013/0248 (COD))

2014/C 170/07

Pranešėjas Dimitris DIMITRIADIS

Europos Komisija, 2013 m. rugsėjo 5 d., ir Europos Parlamentas, 2013 m. rugsėjo 10 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą

COM(2013) 522 final – 2013/0248 (COD).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 14 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 153 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | EESRK iš esmės teigiamai vertina principus, kuriais remdamasis iki šiol veiklą vykdė ES solidarumo fondas (ESSF) (1). EESRK iš pat pradžių pritarė jo steigimui (2). |
| --- | --- |

1.1

EESRK iš esmės teigiamai vertina principus, kuriais remdamasis iki šiol veiklą vykdė ES solidarumo fondas (ESSF) (1). EESRK iš pat pradžių pritarė jo steigimui (2).

1

2

| 1.2 | EESRK laikosi nuomonės, kad Reglamentas 2012/2002 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo veikimo nedelsiant turi būti iš dalies keičiamas ir kad jau pernelyg vėluojama tai padaryti (3); pritaria Komisijos šia linkme dedamoms pastangoms, nors naujasis pasiūlymas yra itin konservatyvus, kaip tai nurodė ir Europos Parlamentas (4). |
| --- | --- |

1.2

EESRK laikosi nuomonės, kad Reglamentas 2012/2002 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo veikimo nedelsiant turi būti iš dalies keičiamas ir kad jau pernelyg vėluojama tai padaryti (3); pritaria Komisijos šia linkme dedamoms pastangoms, nors naujasis pasiūlymas yra itin konservatyvus, kaip tai nurodė ir Europos Parlamentas (4).

3

4

| 1.3 | EESRK laikosi nuomonės, kad 2005 m. atmetusi Komisijos pasiūlymą (5) Taryba nepasinaudojo galimybe pagal naujus principus įtvirtinti fondo veiklą. |
| --- | --- |

1.3

EESRK laikosi nuomonės, kad 2005 m. atmetusi Komisijos pasiūlymą (5) Taryba nepasinaudojo galimybe pagal naujus principus įtvirtinti fondo veiklą.

5

| 1.4 | EESRK mano, kad būtina imtis visų reikiamų priemonių siekiant sumažinti ESSF mechanizmo biurokratiją ir paspartinti procedūras (6). |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad būtina imtis visų reikiamų priemonių siekiant sumažinti ESSF mechanizmo biurokratiją ir paspartinti procedūras (6).

6

| 1.5 | EESRK pritaria naujajame pasiūlyme dėl reglamento (7) rekomenduojamiems pakeitimams: nustatyti išankstinius mokėjimus, patikslinti „didelio masto nelaimės“ ir „ypatingosios regioninės nelaimės“ sąvokas, taikyti priemones valstybėms narėms, kurios nesiima reikiamų atsargumo priemonių, kad būtų užkirstas kelias minėtoms nelaimėms. |
| --- | --- |

1.5

EESRK pritaria naujajame pasiūlyme dėl reglamento (7) rekomenduojamiems pakeitimams: nustatyti išankstinius mokėjimus, patikslinti „didelio masto nelaimės“ ir „ypatingosios regioninės nelaimės“ sąvokas, taikyti priemones valstybėms narėms, kurios nesiima reikiamų atsargumo priemonių, kad būtų užkirstas kelias minėtoms nelaimėms.

7

| 1.6 | EESRK laikosi nuomonės, kad nepaisant to, jog šiuo metu ES išgyvena itin sunkų finansinį laikotarpį, reikėtų skirti daugiau lėšų ESSF veiklai tuo atveju, jeigu, deja, įvyktų ypač didelio masto nelaimė. |
| --- | --- |

1.6

EESRK laikosi nuomonės, kad nepaisant to, jog šiuo metu ES išgyvena itin sunkų finansinį laikotarpį, reikėtų skirti daugiau lėšų ESSF veiklai tuo atveju, jeigu, deja, įvyktų ypač didelio masto nelaimė.

| 1.7 | EESRK mano, kad reikėtų visapusiškai išaiškinti ESSF taikymo sąlygas, kad nebūtų puoselėjami nepagrįsti lūkesčiai ir fondu nebūtų naudojamasi politiniams žaidimams, taip pat kad nekiltų nusivylimų sunkių išbandymų patyrusiems gyventojams. |
| --- | --- |

1.7

EESRK mano, kad reikėtų visapusiškai išaiškinti ESSF taikymo sąlygas, kad nebūtų puoselėjami nepagrįsti lūkesčiai ir fondu nebūtų naudojamasi politiniams žaidimams, taip pat kad nekiltų nusivylimų sunkių išbandymų patyrusiems gyventojams.

| 1.8 | EESRK pritaria, kad tokios priemonės, kaip ESSF suteikia ES išskirtinę progą įrodyti savo vieningumą ir solidarumą, su sąlyga, kad bus tinkamai naudojamos ir padės informuoti Europos piliečius apie dedamas pastangas ir teikiamą paramą. |
| --- | --- |

1.8

EESRK pritaria, kad tokios priemonės, kaip ESSF suteikia ES išskirtinę progą įrodyti savo vieningumą ir solidarumą, su sąlyga, kad bus tinkamai naudojamos ir padės informuoti Europos piliečius apie dedamas pastangas ir teikiamą paramą.

| 1.9 | EESRK mano, kad Fondo veikla turi apimti ir nelaimes, staiga įvykstančias dėl šiltnamio efekto reiškinio, dėl klimato kaitos apskritai, taip pat dėl teroristinės veiklos. |
| --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad Fondo veikla turi apimti ir nelaimes, staiga įvykstančias dėl šiltnamio efekto reiškinio, dėl klimato kaitos apskritai, taip pat dėl teroristinės veiklos.

| 1.10 | EESRK svarsto, kodėl ribinės vertės, nustatytos tam, kad nelaimė būtų paskelbta „didelio masto“, yra tokios aukštos. Dėl šios priežasties ESSF gali skirti lėšų tik išimties tvarka ir tik pritaikęs nukrypti leidžiančias nuostatas. Komitetas mano, kad minimos mokėtinų sumų žemiausios ribos dėl konstatuotos žalos dydžio yra labai didelės ir turi būti sumažintos. |
| --- | --- |

1.10

EESRK svarsto, kodėl ribinės vertės, nustatytos tam, kad nelaimė būtų paskelbta „didelio masto“, yra tokios aukštos. Dėl šios priežasties ESSF gali skirti lėšų tik išimties tvarka ir tik pritaikęs nukrypti leidžiančias nuostatas. Komitetas mano, kad minimos mokėtinų sumų žemiausios ribos dėl konstatuotos žalos dydžio yra labai didelės ir turi būti sumažintos.

| 1.11 | Subsidiarumo išlyga, kurią Taryba griežtai taiko, yra atgrasanti priemonė ir labai apsunkina Komisijos pastangas. EESRK prašo ją taikyti lanksčiau. |
| --- | --- |

1.11

Subsidiarumo išlyga, kurią Taryba griežtai taiko, yra atgrasanti priemonė ir labai apsunkina Komisijos pastangas. EESRK prašo ją taikyti lanksčiau.

| 1.12 | Komitetas yra įsitikinęs, kad pasitelkus turimus Europos Sąjungos mechanizmus ir fondus bei sukauptą patirtį tam tikrais atvejais būtų buvę ir yra įmanoma išvengti didelio masto nelaimių. |
| --- | --- |

1.12

Komitetas yra įsitikinęs, kad pasitelkus turimus Europos Sąjungos mechanizmus ir fondus bei sukauptą patirtį tam tikrais atvejais būtų buvę ir yra įmanoma išvengti didelio masto nelaimių.

| 1.13 | Pritaria principui „už padarytą žalą moka kaltininkas“. |
| --- | --- |

1.13

Pritaria principui „už padarytą žalą moka kaltininkas“.

| 1.14 | EESRK konstatuoja, kad pastaraisiais metais Europoje didelio masto nelaimių, deja, smarkiai padaugėjo. |
| --- | --- |

1.14

EESRK konstatuoja, kad pastaraisiais metais Europoje didelio masto nelaimių, deja, smarkiai padaugėjo.

| 1.15 | Komitetas ragina valstybes nares gerinti vidaus procedūras ir mechanizmus ir laiku Komisijai pateikti patikimą, galiojančią ir pagrįstą informaciją, kad būtų galima palengvinti jos darbą. |
| --- | --- |

1.15

Komitetas ragina valstybes nares gerinti vidaus procedūras ir mechanizmus ir laiku Komisijai pateikti patikimą, galiojančią ir pagrįstą informaciją, kad būtų galima palengvinti jos darbą.

| 1.16 | EESRK laikosi nuomonės, kad 9–12 mėn. terminas, reikalingas pagalbos lėšoms pervesti, yra nepaprastai ilgas ir nepadeda siekti tikslo suteikti greitą ir skubią pagalbą. |
| --- | --- |

1.16

EESRK laikosi nuomonės, kad 9–12 mėn. terminas, reikalingas pagalbos lėšoms pervesti, yra nepaprastai ilgas ir nepadeda siekti tikslo suteikti greitą ir skubią pagalbą.

| 1.17 | EESRK mano, kad reikia nustatyti informavimo taisykles ir vykdyti reklamos akcijas, skirtas fondo veiklai propaguoti, kad apie jį daugiau žinotų gyventojai. |
| --- | --- |

1.17

EESRK mano, kad reikia nustatyti informavimo taisykles ir vykdyti reklamos akcijas, skirtas fondo veiklai propaguoti, kad apie jį daugiau žinotų gyventojai.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Europos Sąjungos solidarumo fondas buvo įsteigtas 2002 m., po Šiaurės ir Centrinę Europą nusiaubusių pražūtingų potvynių. Fondo tikslas – didelių stichinių nelaimių ištiktoms valstybėms narėms ir šalims kandidatėms suteikti papildomą pagalbą, skirtą nukentėjusių regionų ekonominiam ir socialiniam gyvenimui atkurti. |
| --- | --- |

2.1

Europos Sąjungos solidarumo fondas buvo įsteigtas 2002 m., po Šiaurės ir Centrinę Europą nusiaubusių pražūtingų potvynių. Fondo tikslas – didelių stichinių nelaimių ištiktoms valstybėms narėms ir šalims kandidatėms suteikti papildomą pagalbą, skirtą nukentėjusių regionų ekonominiam ir socialiniam gyvenimui atkurti.

| 2.2 | ESSF buvo įsteigtas vadovaujantis skubos procedūromis, kai paaiškėjo, kad, nors ES turi labai daug lėšų ir gali reaguoti į stichines nelaimes visame pasaulyje, ji neturi tinkamų priemonių panašių nelaimių savo pačios ar šalies kandidatės, su kuria jau prasidėjo stojimo į ES procesas, teritorijoje padariniams likviduoti. |
| --- | --- |

2.2

ESSF buvo įsteigtas vadovaujantis skubos procedūromis, kai paaiškėjo, kad, nors ES turi labai daug lėšų ir gali reaguoti į stichines nelaimes visame pasaulyje, ji neturi tinkamų priemonių panašių nelaimių savo pačios ar šalies kandidatės, su kuria jau prasidėjo stojimo į ES procesas, teritorijoje padariniams likviduoti.

| 2.3 | Nuo įsteigimo ESSF teko daug nuveikti ir pačiomis įvairiausiomis aplinkybėmis. Šios veiklos metu paaiškėjo, kad veiksmai buvo ne tik naudingi, bet ir atskleidė tam tikrų struktūrinių ar biurokratinio pobūdžio veikimo problemų, kurias Komisija stengėsi išspręsti ir šiuo tikslu 2005 m. pateikė pasiūlymą dėl reglamento. Europos Parlamentas palankiai įvertino šį pasiūlymą, tačiau jį atmetė Taryba. |
| --- | --- |

2.3

Nuo įsteigimo ESSF teko daug nuveikti ir pačiomis įvairiausiomis aplinkybėmis. Šios veiklos metu paaiškėjo, kad veiksmai buvo ne tik naudingi, bet ir atskleidė tam tikrų struktūrinių ar biurokratinio pobūdžio veikimo problemų, kurias Komisija stengėsi išspręsti ir šiuo tikslu 2005 m. pateikė pasiūlymą dėl reglamento. Europos Parlamentas palankiai įvertino šį pasiūlymą, tačiau jį atmetė Taryba.

| 2.4 | Metinis Fondo biudžetas siekia 1 milijardą eurų. Iki šiol šios sumos pakako. |
| --- | --- |

2.4

Metinis Fondo biudžetas siekia 1 milijardą eurų. Iki šiol šios sumos pakako.

3.   Fondo veiklą reguliuojantis reglamentas

Fondo veiklą reguliuojantis reglamentas

| 3.1 | Pagrindinės šiuo metu galiojančio ESSF įsteigiančio reglamento nuostatos yra šios: |
| --- | --- |

3.1

Pagrindinės šiuo metu galiojančio ESSF įsteigiančio reglamento nuostatos yra šios:

| 3.1.1 | Fondas įsteigtas siekiant skirti pagalbą valstybėms narėms ir šalims kandidatėms įvykus didelei nelaimei bei ES suteikti galimybę skubiai ir efektyviai imtis veiksmų. |
| --- | --- |

3.1.1

Fondas įsteigtas siekiant skirti pagalbą valstybėms narėms ir šalims kandidatėms įvykus didelei nelaimei bei ES suteikti galimybę skubiai ir efektyviai imtis veiksmų.

| 3.1.2 | Fondas gali suteikti pagalbą valstybėms narėms ir stojimo derybose dalyvaujančioms šalims. |
| --- | --- |

3.1.2

Fondas gali suteikti pagalbą valstybėms narėms ir stojimo derybose dalyvaujančioms šalims.

| 3.1.3 | Fondas – tai pagalbinė priemonė ir teikia papildomą paramą, skirtą finansuoti skubius veiksmus. |
| --- | --- |

3.1.3

Fondas – tai pagalbinė priemonė ir teikia papildomą paramą, skirtą finansuoti skubius veiksmus.

| 3.1.4 | Patikslinta, kad pagrindiniai didelių nelaimių aspektai, kuriems skiriamas didžiausias dėmesys – gyvenimo sąlygos, gamta ir ekonomika. |
| --- | --- |

3.1.4

Patikslinta, kad pagrindiniai didelių nelaimių aspektai, kuriems skiriamas didžiausias dėmesys – gyvenimo sąlygos, gamta ir ekonomika.

| 3.1.5 | Pagal šį dokumentą didelė stichinė nelaimė yra nelaimė, dėl kurios ekonominiu požiūriu ar matuojant valstybės bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) (8) procentine dalimi padaryta didelė žala. |
| --- | --- |

3.1.5

Pagal šį dokumentą didelė stichinė nelaimė yra nelaimė, dėl kurios ekonominiu požiūriu ar matuojant valstybės bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) (8) procentine dalimi padaryta didelė žala.

8

| 3.1.6 | Dokumente numatyta, kad ESSF turės imtis veiksmų pagal itin skubias procedūras ir priimti skubius sprendimus. |
| --- | --- |

3.1.6

Dokumente numatyta, kad ESSF turės imtis veiksmų pagal itin skubias procedūras ir priimti skubius sprendimus.

| 3.1.7 | Bet kuriuo atveju atsakomybė dėl pagalbos panaudojimo tenka valstybei naudos gavėjai. |
| --- | --- |

3.1.7

Bet kuriuo atveju atsakomybė dėl pagalbos panaudojimo tenka valstybei naudos gavėjai.

| 3.2 | Reglamente patikslinama, kad svarbu užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir atsargų finansų valdymą. |
| --- | --- |

3.2

Reglamente patikslinama, kad svarbu užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir atsargų finansų valdymą.

| 3.3 | Kadangi didelei stichinė nelaimei apibrėžti nustatytos didelės sumos, reglamente pateikiamos ir nukrypti leidžiančios nuostatos dėl ypatingųjų nelaimių ir nelaimių, įvykstančių kaimyninėje šalyje, bet joms taikomi nepaprastai griežti kriterijai ir numatyta aukščiausia 75 mln. eurų pagalbos riba. Šios išimtys pamažu tapo įprasta ESSF pagalbos teikimo praktika, kadangi didelei nelaimei apibrėžti iš pradžių buvo nustatytos labai didelės sumos. |
| --- | --- |

3.3

Kadangi didelei stichinė nelaimei apibrėžti nustatytos didelės sumos, reglamente pateikiamos ir nukrypti leidžiančios nuostatos dėl ypatingųjų nelaimių ir nelaimių, įvykstančių kaimyninėje šalyje, bet joms taikomi nepaprastai griežti kriterijai ir numatyta aukščiausia 75 mln. eurų pagalbos riba. Šios išimtys pamažu tapo įprasta ESSF pagalbos teikimo praktika, kadangi didelei nelaimei apibrėžti iš pradžių buvo nustatytos labai didelės sumos.

| 3.4 | Pagal reglamentą įvykus didelei nelaimei pagrindiniai ESSF prioritetai yra šie: |
| --- | --- |

3.4

Pagal reglamentą įvykus didelei nelaimei pagrindiniai ESSF prioritetai yra šie:

| 3.4.1 | skubus energijos, geriamojo vandens, nuotekų, telekomunikacijų, transporto ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas, |
| --- | --- |

3.4.1

skubus energijos, geriamojo vandens, nuotekų, telekomunikacijų, transporto ir švietimo infrastruktūros ir įrangos veiklos atkūrimas,

| 3.4.2 | laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas, |
| --- | --- |

3.4.2

laikino apgyvendinimo ir finansavimo gelbėjimo tarnyboms skyrimas,

| 3.4.3 | kultūros paveldo apsaugos priemonių užtikrinimas, |
| --- | --- |

3.4.3

kultūros paveldo apsaugos priemonių užtikrinimas,

| 3.4.4 | skubus nelaimės ištiktų vietovių valymas. |
| --- | --- |

3.4.4

skubus nelaimės ištiktų vietovių valymas.

| 3.5 | Nelaimės ištikta valstybė narė turi iškart, kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip per dešimt savaičių nuo nelaimės pradžios, pateikti Komisijai paraišką Fondo paramai gauti ir patikslinti prašomos pagalbos dydį. |
| --- | --- |

3.5

Nelaimės ištikta valstybė narė turi iškart, kai tik įmanoma, bet ne vėliau kaip per dešimt savaičių nuo nelaimės pradžios, pateikti Komisijai paraišką Fondo paramai gauti ir patikslinti prašomos pagalbos dydį.

4.   Pasiūlymas iš dalies pakeisti reglamentą

Pasiūlymas iš dalies pakeisti reglamentą

| 4.1 | Svarstomame pasiūlyme iš dalies pakeisti Reglamentą 2012/2002, reguliuojantį ESSF veiklą, numatyti šie pakeitimai: |
| --- | --- |

4.1

Svarstomame pasiūlyme iš dalies pakeisti Reglamentą 2012/2002, reguliuojantį ESSF veiklą, numatyti šie pakeitimai:

| 4.1.1 | Fondo veiklą įtraukti į naująją 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, |
| --- | --- |

4.1.1

Fondo veiklą įtraukti į naująją 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą,

| 4.1.2 | aiškiai apibrėžti Fondo taikymo sritį apsiribojant stichinėmis nelaimėmis, įskaitant sukeltas žmogaus, |
| --- | --- |

4.1.2

aiškiai apibrėžti Fondo taikymo sritį apsiribojant stichinėmis nelaimėmis, įskaitant sukeltas žmogaus,

| 4.1.3 | nustatoma nauja 1,5 proc. NUTS2 lygmens regiono (800 000 – 3 mln. gyventojų) BVP riba didelių regioninių nelaimių atveju, |
| --- | --- |

4.1.3

nustatoma nauja 1,5 proc. NUTS2 lygmens regiono (800 000 – 3 mln. gyventojų) BVP riba didelių regioninių nelaimių atveju,

| 4.1.4 | sudaroma galimybė nukentėjusios valstybės narės prašymu iš Fondo greitai išmokėti avansą neviršijant 10 proc. planuojamos finansinės pagalbos sumos ir laikantis 30 mln. eurų viršutinės ribos, |
| --- | --- |

4.1.4

sudaroma galimybė nukentėjusios valstybės narės prašymu iš Fondo greitai išmokėti avansą neviršijant 10 proc. planuojamos finansinės pagalbos sumos ir laikantis 30 mln. eurų viršutinės ribos,

| 4.1.5 | pirmą karta atsižvelgiama į ilgalaikes nelaimes, pavyzdžiui, sausrą, |
| --- | --- |

4.1.5

pirmą karta atsižvelgiama į ilgalaikes nelaimes, pavyzdžiui, sausrą,

| 4.1.6 | įvedamos nuostatos, skatinančios kuo veiksmingiau užkirsti kelią nelaimėms ir taikyti su nelaimių prevencija susijusius ES teisės aktus suteikiant Komisijai teisę atmesti valstybės narės pateiktą prašymą Fondo paramai gauti jeigu paaiškėja, kad valstybė elgėsi labai aplaidžiai arba nelaimė atsinaujina panašia forma, |
| --- | --- |

4.1.6

įvedamos nuostatos, skatinančios kuo veiksmingiau užkirsti kelią nelaimėms ir taikyti su nelaimių prevencija susijusius ES teisės aktus suteikiant Komisijai teisę atmesti valstybės narės pateiktą prašymą Fondo paramai gauti jeigu paaiškėja, kad valstybė elgėsi labai aplaidžiai arba nelaimė atsinaujina panašia forma,

| 4.1.7 | numatomos naujos nuostatos dėl PVM tinkamumo finansuoti ir panaikinama galimybė iš Fondo gauti techninę pagalbą, |
| --- | --- |

4.1.7

numatomos naujos nuostatos dėl PVM tinkamumo finansuoti ir panaikinama galimybė iš Fondo gauti techninę pagalbą,

| 4.1.8 | ypatingomis aplinkybėmis leidžiama daryti išimtis kai kurioms finansinio reglamento nuostatoms, |
| --- | --- |

4.1.8

ypatingomis aplinkybėmis leidžiama daryti išimtis kai kurioms finansinio reglamento nuostatoms,

| 4.1.9 | nustatoma didžiausia 3,53 mlrd. eurų arba 0,6 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų riba didelei nelaimei apibrėžti. |
| --- | --- |

4.1.9

nustatoma didžiausia 3,53 mlrd. eurų arba 0,6 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų riba didelei nelaimei apibrėžti.

5.   EESRK požiūris

EESRK požiūris

| 5.1 | EESRK sutinka, kad buvo būtina iš dalies keisti Reglamentą 2012/2002 dėl ESSF veikimo, kad Fondas: |
| --- | --- |

5.1

EESRK sutinka, kad buvo būtina iš dalies keisti Reglamentą 2012/2002 dėl ESSF veikimo, kad Fondas:

| 5.1.1 | taptų veiksmingesniu mechanizmu siekiant stichinės nelaimės atveju padėti ES valstybėms narėms, narystei besirengiančioms šalims kandidatėms ir kaimyninėms šalims, |
| --- | --- |

5.1.1

taptų veiksmingesniu mechanizmu siekiant stichinės nelaimės atveju padėti ES valstybėms narėms, narystei besirengiančioms šalims kandidatėms ir kaimyninėms šalims,

| 5.1.2 | taip pat gautų įgaliojimus imtis veiksmų įvykus nelaimei dėl pramoninių ar technologinių avarijų. |
| --- | --- |

5.1.2

taip pat gautų įgaliojimus imtis veiksmų įvykus nelaimei dėl pramoninių ar technologinių avarijų.

| 5.2 | EESRK laikosi nuomonės, kad numatytų lėšų nepakanka itin didelėms nelaimėms, galinčioms turėti pasekmių didelei ES teritorijos daliai (branduolinė avarija, epidemijos ir kt.), ir ragina Komisiją šiam aspektui skirti itin didelį dėmesį. |
| --- | --- |

5.2

EESRK laikosi nuomonės, kad numatytų lėšų nepakanka itin didelėms nelaimėms, galinčioms turėti pasekmių didelei ES teritorijos daliai (branduolinė avarija, epidemijos ir kt.), ir ragina Komisiją šiam aspektui skirti itin didelį dėmesį.

| 5.3 | Komitetas visiškai pritaria Komisijos pastangoms spartinti ESSF veikimą reguliuojančias procedūras, kadangi jos visada turi vykti pagal patikimus mechanizmus ir aiškias bei paprastas veikimo taisykles. |
| --- | --- |

5.3

Komitetas visiškai pritaria Komisijos pastangoms spartinti ESSF veikimą reguliuojančias procedūras, kadangi jos visada turi vykti pagal patikimus mechanizmus ir aiškias bei paprastas veikimo taisykles.

| 5.4 | EESRK ragina valstybes nares apdairiai naudotis Fondo mechanizmais, kad nekiltų nepagrįstos neigiamos reakcijos ES atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.4

EESRK ragina valstybes nares apdairiai naudotis Fondo mechanizmais, kad nekiltų nepagrįstos neigiamos reakcijos ES atžvilgiu.

| 5.5 | Komitetas pritaria avansų išmokėjimo procedūrai ir „ilgalaikės žalos“ kategorijos taikymui, pavyzdžiui, sausros atveju. Taip pat mano, kad į planuojamų darbų įvykus stichinei nelaimei sąrašą turėtų būti įtrauktas ir miško atkūrimas. |
| --- | --- |

5.5

Komitetas pritaria avansų išmokėjimo procedūrai ir „ilgalaikės žalos“ kategorijos taikymui, pavyzdžiui, sausros atveju. Taip pat mano, kad į planuojamų darbų įvykus stichinei nelaimei sąrašą turėtų būti įtrauktas ir miško atkūrimas.

| 5.6 | EESRK nuomone, Komisija turi itin griežtai elgtis su tomis valstybėmis narėmis, kurios, nepaisydamos ES teisės aktų ir konkrečių Europos finansavimo galimybių, elgiasi aplaidžiai ir dėl to įvyksta didelės nelaimės. |
| --- | --- |

5.6

EESRK nuomone, Komisija turi itin griežtai elgtis su tomis valstybėmis narėmis, kurios, nepaisydamos ES teisės aktų ir konkrečių Europos finansavimo galimybių, elgiasi aplaidžiai ir dėl to įvyksta didelės nelaimės.

| 5.7 | Komitetas mano, kad ateityje dėl klimato kaitos kils dar daugiau stichinių nelaimių, todėl ragina Komisiją į tai atsižvelgti ir persvarstant šį reglamentą. |
| --- | --- |

5.7

Komitetas mano, kad ateityje dėl klimato kaitos kils dar daugiau stichinių nelaimių, todėl ragina Komisiją į tai atsižvelgti ir persvarstant šį reglamentą.

| 5.8 | EESRK laikosi nuomonės, kad įvykus didelei nelaimei pilietinė visuomenė visada atlieka svarbų vaidmenį, ir prašo Komisijos į keičiamą reglamentą įtraukti galimybę finansuoti šioje srityje besispecializuojančias ir patvirtintas organizacijas, kurios turi reikiamas struktūras ir patirtį teikti tokio pobūdžio paslaugas. |
| --- | --- |

5.8

EESRK laikosi nuomonės, kad įvykus didelei nelaimei pilietinė visuomenė visada atlieka svarbų vaidmenį, ir prašo Komisijos į keičiamą reglamentą įtraukti galimybę finansuoti šioje srityje besispecializuojančias ir patvirtintas organizacijas, kurios turi reikiamas struktūras ir patirtį teikti tokio pobūdžio paslaugas.

| 5.9 | Komitetas mano, kad dirbant veiksmingai tokios priemonės, kaip ESSF Europos Sąjungai suteikia galimybę parodyti konkretų ir veiksmingą solidarumą, ir ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių, kad Europos piliečiai būtų informuoti apie Sąjungos vaidmenį. |
| --- | --- |

5.9

Komitetas mano, kad dirbant veiksmingai tokios priemonės, kaip ESSF Europos Sąjungai suteikia galimybę parodyti konkretų ir veiksmingą solidarumą, ir ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių, kad Europos piliečiai būtų informuoti apie Sąjungos vaidmenį.

| 5.10 | EESRK yra įsitikinęs, kad reikėtų įtraukti Fondo finansavimą į ES bendrąjį biudžetą, kad sutrumpėtų dėl dabartinių lėtų ir biurokratinių procedūrų, kuriose dalyvauja Taryba, Parlamentas ir Komisija, ilgai vėluojantys terminai, bet kartu reikėtų sukurti mechanizmą siekiant padidinti biudžetą išskirtinio masto nelaimėms, kurioms reikia didesnės pagalbos. |
| --- | --- |

5.10

EESRK yra įsitikinęs, kad reikėtų įtraukti Fondo finansavimą į ES bendrąjį biudžetą, kad sutrumpėtų dėl dabartinių lėtų ir biurokratinių procedūrų, kuriose dalyvauja Taryba, Parlamentas ir Komisija, ilgai vėluojantys terminai, bet kartu reikėtų sukurti mechanizmą siekiant padidinti biudžetą išskirtinio masto nelaimėms, kurioms reikia didesnės pagalbos.

| 5.11 | EESRK pritaria Europos Parlamentui, kad NUTS2 lygmens regionų 1,5 proc. regioninio BVP riba yra nepaprastai aukšta, todėl nemaža dalis didelių nelaimių dideliam piliečių nusivylimui nepatenka į Fondo paramos taikymo sritį. Todėl Komitetas siūlo ją sumažinti iki 1 proc., kad pirmiausia patektų nedaug gyventojų turinčios šalys. |
| --- | --- |

5.11

EESRK pritaria Europos Parlamentui, kad NUTS2 lygmens regionų 1,5 proc. regioninio BVP riba yra nepaprastai aukšta, todėl nemaža dalis didelių nelaimių dideliam piliečių nusivylimui nepatenka į Fondo paramos taikymo sritį. Todėl Komitetas siūlo ją sumažinti iki 1 proc., kad pirmiausia patektų nedaug gyventojų turinčios šalys.

2013 gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, OL L 311, 2002 11 14.

1

(2)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos solidarumo fondas, OL C 61, 2003 3 14, p. 187–188.

2

(3)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos solidarumo fondas, OL C 28, 2006 2 3, p. 69.

3

(4)  Europos Parlamento ataskaita dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo: įgyvendinimas ir taikymas, C2012/2075) A7-0398/2012, 2012 m. gruodžio 20 d.

4

(5)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005) 108 final – 2005/0033 (COD), 2005 m. balandžio 6 d.).

5

(6)  EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos Sąjungos solidarumo fondo ateitis“, OL C 181, 2012 6 21, p. 52.

6

(7)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM/2013/0522 final, 2013 m. liepos 25 d.).

7

(8)  Kad nelaimė būtų vadinama didele, jos žala 2002 m. kainomis turi siekti ne mažiau kaip 3 mlrd. eurų arba sudaryti daugiau kaip 0,6 proc. nukentėjusios šalies BNP.

8

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/50

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų

(COM(2013) 615 final — 2013/0306 (COD))

2014/C 170/08

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos Parlamentas, 2013 m. rugsėjo 12 d., ir Taryba, 2013 m. rugsėjo 19 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų

COM(2013) 615 final – 2013/0306 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 149 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad Europos Komisija galiausiai paskelbė ilgai lauktą ir ne kartą minėtą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad Europos Komisija galiausiai paskelbė ilgai lauktą ir ne kartą minėtą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų.

| 1.2 | Šešėlinių bankų rinka yra labai didelė; Finansinio stabilumo tarybos duomenimis, pasaulio mastu jos vertė siekia 51 000 mlrd. EUR, t. y. 25–30 proc. visos finansų sistemos. Europoje dauguma Pinigų rinkos fondų (PRF) (maždaug 80 proc. turto ir 60 proc. fondų) veikia pagal Direktyvos 2009/65/EB (KIPVPS) taisykles. Kiti PRF nuo 2013 m. liepos mėn. veikia pagal Direktyvos 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų taisykles. |
| --- | --- |

1.2

Šešėlinių bankų rinka yra labai didelė; Finansinio stabilumo tarybos duomenimis, pasaulio mastu jos vertė siekia 51 000 mlrd. EUR, t. y. 25–30 proc. visos finansų sistemos. Europoje dauguma Pinigų rinkos fondų (PRF) (maždaug 80 proc. turto ir 60 proc. fondų) veikia pagal Direktyvos 2009/65/EB (KIPVPS) taisykles. Kiti PRF nuo 2013 m. liepos mėn. veikia pagal Direktyvos 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų taisykles.

| 1.3 | Vadinamųjų šešėlinių bankų veiklą reglamentuoti reikėjo dėl dviejų pagrindinių priežasčių: dėl to, kad šešėlinių bankų sistema gali būti naudojama kaip būdas apeiti taisykles, visų pirma kapitalo reikalavimus, arba vykdyti veiklą, kuri gali būti valdoma pagal tradicinę reguliuojamą sistemą, taip padidinant sisteminio įvykio tikimybę. Ir dėl to, kad šešėlinių bankų finansinė veikla turi didelį sverto poveikį ir, kaip ir tradiciniai bankai, finansų sektoriui gali kelti paniką ir sisteminę riziką. |
| --- | --- |

1.3

Vadinamųjų šešėlinių bankų veiklą reglamentuoti reikėjo dėl dviejų pagrindinių priežasčių: dėl to, kad šešėlinių bankų sistema gali būti naudojama kaip būdas apeiti taisykles, visų pirma kapitalo reikalavimus, arba vykdyti veiklą, kuri gali būti valdoma pagal tradicinę reguliuojamą sistemą, taip padidinant sisteminio įvykio tikimybę. Ir dėl to, kad šešėlinių bankų finansinė veikla turi didelį sverto poveikį ir, kaip ir tradiciniai bankai, finansų sektoriui gali kelti paniką ir sisteminę riziką.

| 1.4 | EESRK pritaria Komisijos sprendimui šiam sektoriui reguliuoti parengti reglamentą, o ne direktyvą. Atsižvelgiant į PRF pobūdį ir į tai, kad jie veikia pasaulio lygmeniu, tačiau iš esmės yra įsikūrę trijose šalyse – Prancūzijoje, Airijoje ir Liuksemburge, – labai svarbu turėti vienodas ir nedelsiant taikytinas taisykles. Šis pasirinkimas visiškai atitinka proporcingumo ir subsidiarumo principus. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pritaria Komisijos sprendimui šiam sektoriui reguliuoti parengti reglamentą, o ne direktyvą. Atsižvelgiant į PRF pobūdį ir į tai, kad jie veikia pasaulio lygmeniu, tačiau iš esmės yra įsikūrę trijose šalyse – Prancūzijoje, Airijoje ir Liuksemburge, – labai svarbu turėti vienodas ir nedelsiant taikytinas taisykles. Šis pasirinkimas visiškai atitinka proporcingumo ir subsidiarumo principus.

| 1.5 | Finansinio stabilumo tarybos (FST) užsakymu Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) 2012 m. spalio mėn. parengė pirmąsias rekomendacijas, kad padėtų reguliavimo institucijoms orientuotis vykdant veiksmus PRF rinkose. 2012 m. lapkričio mėn. FST pasiūlė reguliavimo gaires siekdama sumažinti PRF pažeidžiamumą masinio išpirkimo atvejais, o 2012 m. lapkričio 20 d. EP pateikė savo orientacines pastabas. Galiausiai 2012 m. gruodžio mėn. (1) Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) pateikė savo rekomendaciją. |
| --- | --- |

1.5

Finansinio stabilumo tarybos (FST) užsakymu Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) 2012 m. spalio mėn. parengė pirmąsias rekomendacijas, kad padėtų reguliavimo institucijoms orientuotis vykdant veiksmus PRF rinkose. 2012 m. lapkričio mėn. FST pasiūlė reguliavimo gaires siekdama sumažinti PRF pažeidžiamumą masinio išpirkimo atvejais, o 2012 m. lapkričio 20 d. EP pateikė savo orientacines pastabas. Galiausiai 2012 m. gruodžio mėn. (1) Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) pateikė savo rekomendaciją.

| 1.6 | 2010 m. Jungtinių Valstijų Vertybinių popierių ir biržos komisija paskelbė šiam klausimui skirtą taisyklę 2-a7, o 2012 m. lapkričio 19 d. (2) FSOC (Financial Sability Oversight Council), JAV reguliavimo institucija, inicijavo galiojančių taisyklių persvarstymą ir pateikė labai panašių pasiūlymų kaip ir EK: reikalavimas sukaupti kapitalo rezervą, privalomas perėjimas prie kintamos GTV PRF, reikalavimas investuoti labai trumpam laikotarpiui ir dažniau informuoti rinką apie investicinio portfelio sudėtį. EESRK, atsižvelgdamas į didelę rinkų integraciją, rekomenduoja kartu su valdžios institucijomis iš už Atlanto taikyti vienodas ir veiksmingas taisykles. |
| --- | --- |

1.6

2010 m. Jungtinių Valstijų Vertybinių popierių ir biržos komisija paskelbė šiam klausimui skirtą taisyklę 2-a7, o 2012 m. lapkričio 19 d. (2) FSOC (Financial Sability Oversight Council), JAV reguliavimo institucija, inicijavo galiojančių taisyklių persvarstymą ir pateikė labai panašių pasiūlymų kaip ir EK: reikalavimas sukaupti kapitalo rezervą, privalomas perėjimas prie kintamos GTV PRF, reikalavimas investuoti labai trumpam laikotarpiui ir dažniau informuoti rinką apie investicinio portfelio sudėtį. EESRK, atsižvelgdamas į didelę rinkų integraciją, rekomenduoja kartu su valdžios institucijomis iš už Atlanto taikyti vienodas ir veiksmingas taisykles.

| 1.7 | EESRK pritaria Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) dokumente pateiktam teiginiui. „Nors 2007–2008 m. finansų krizė kilo ne dėl PRF, jų elgesys finansinės sumaišties metu atskleidė, kad jos krizę gali išplatinti ar net sustiprinti. 2007–2008 m. patirtis parodė, kad PRF gali susidurti su masinio investicijų atsiėmimo atvejais ir jiems gali prireikti bendrovių paramos, visų pirma siekiant išlaikyti pastovią grynąją turto vertę.“ |
| --- | --- |

1.7

EESRK pritaria Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) dokumente pateiktam teiginiui. „Nors 2007–2008 m. finansų krizė kilo ne dėl PRF, jų elgesys finansinės sumaišties metu atskleidė, kad jos krizę gali išplatinti ar net sustiprinti. 2007–2008 m. patirtis parodė, kad PRF gali susidurti su masinio investicijų atsiėmimo atvejais ir jiems gali prireikti bendrovių paramos, visų pirma siekiant išlaikyti pastovią grynąją turto vertę.“

| 1.8 | Komitetas dar kartą pabrėžia, kad, „nors finansų sistemos, kuri dar prieš finansų krizę daugiausia priklausė nuo šešėlinės bankų sistemos, likvidumo poreikiai yra neginčijami, krizės patirtis rodo, kad reguliavimo procese pirmenybę reikia teikti būtinam finansų sistemos stabilumui“. Iš tikrųjų „šešėlinės bankų veiklos būti neturėtų: šešėliniam bankų sektoriui turėtų būti taikomi tie patys reguliavimo ir rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai“. „Naujosiomis taisyklėmis turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą Europos vartotojų apsaugos lygį.“ |
| --- | --- |

1.8

Komitetas dar kartą pabrėžia, kad, „nors finansų sistemos, kuri dar prieš finansų krizę daugiausia priklausė nuo šešėlinės bankų sistemos, likvidumo poreikiai yra neginčijami, krizės patirtis rodo, kad reguliavimo procese pirmenybę reikia teikti būtinam finansų sistemos stabilumui“. Iš tikrųjų „šešėlinės bankų veiklos būti neturėtų: šešėliniam bankų sektoriui turėtų būti taikomi tie patys reguliavimo ir rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai“. „Naujosiomis taisyklėmis turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą Europos vartotojų apsaugos lygį.“

| 1.9 | Komitetas, atsižvelgdamas į FST rekomendacijas, ne kartą ragino nedelsiant parengti reglamentą (3). Parlamentas ir Taryba turi kuo greičiau pasiekti reikiamą sutarimą, kad būtų priimtas šioje nuomonėje nagrinėjamas reglamentas atsižvelgus į EESRK siūlomus pakeitimus. Kyla konkretus pavojus, kad tai užtruks keletą mėnesių dėl besibaigiančios Parlamento ir Komisijos kadencijos. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas, atsižvelgdamas į FST rekomendacijas, ne kartą ragino nedelsiant parengti reglamentą (3). Parlamentas ir Taryba turi kuo greičiau pasiekti reikiamą sutarimą, kad būtų priimtas šioje nuomonėje nagrinėjamas reglamentas atsižvelgus į EESRK siūlomus pakeitimus. Kyla konkretus pavojus, kad tai užtruks keletą mėnesių dėl besibaigiančios Parlamento ir Komisijos kadencijos.

| 1.10 | EESRK nuomone, geresnė ir labiau atitinkanti tikslą yra FST ir ESRV (4) pateikta rekomendacija dėl pastovios GTV rizikingumo ir būtinybės ją pakeisti į kintamą GTV. Atsižvelgiant į tai, kad didžiausia galima rizika, su kuria teko susidurti, viršijo 6 proc., galima teigti, kad 3 proc. kapitalo rezervas yra nepakankamas norint patenkinti likvidumo poreikius tais atvejais, kai visi veiklos vykdytojai, numatydami didelius neramumus rinkoje, skuba atsiimti savo investicijas. |
| --- | --- |

1.10

EESRK nuomone, geresnė ir labiau atitinkanti tikslą yra FST ir ESRV (4) pateikta rekomendacija dėl pastovios GTV rizikingumo ir būtinybės ją pakeisti į kintamą GTV. Atsižvelgiant į tai, kad didžiausia galima rizika, su kuria teko susidurti, viršijo 6 proc., galima teigti, kad 3 proc. kapitalo rezervas yra nepakankamas norint patenkinti likvidumo poreikius tais atvejais, kai visi veiklos vykdytojai, numatydami didelius neramumus rinkoje, skuba atsiimti savo investicijas.

2.   Svarbiausios pasiūlymo dėl reglamento nuostatos

| 2.1 | Komisijos pasiūlymas dėl reglamento yra prieš metus paskelbtos Žaliosios knygos dėl šešėlinės bankininkystės (angl. shadow banking) tąsa (žr. IP/12/253 ir MEMO/12/191). Jame apibendrinamas iki šiol atliktas darbas ir nustatomos galimų tolesnių reguliavimo veiksmų šiame svarbiame sektoriuje gairės. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos pasiūlymas dėl reglamento yra prieš metus paskelbtos Žaliosios knygos dėl šešėlinės bankininkystės (angl. shadow banking) tąsa (žr. IP/12/253 ir MEMO/12/191). Jame apibendrinamas iki šiol atliktas darbas ir nustatomos galimų tolesnių reguliavimo veiksmų šiame svarbiame sektoriuje gairės.

| 2.2 | Finansų krizės metu išryškėję faktai atskleidė daugelį PRF aspektų, dėl kurių jie tapo pažeidžiami iškilus sunkumų finansų rinkoje ir dėl kurių rizika gali pasklisti ir padidėti visose rinkose. |
| --- | --- |

2.2

Finansų krizės metu išryškėję faktai atskleidė daugelį PRF aspektų, dėl kurių jie tapo pažeidžiami iškilus sunkumų finansų rinkoje ir dėl kurių rizika gali pasklisti ir padidėti visose rinkose.

| 2.3 | Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (CESR) priimtos gairės, kuriomis Sąjungoje siekiama sukurti vienodas sąlygas PRF, po metų nuo jų įsigaliojimo buvo įgyvendintos tik 12 valstybių narių – tai rodo, kad vis dar vyrauja skirtingos nacionalinės taisyklės. Reikalingi skubūs ir ryžtingi veiksmai. |
| --- | --- |

2.3

Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (CESR) priimtos gairės, kuriomis Sąjungoje siekiama sukurti vienodas sąlygas PRF, po metų nuo jų įsigaliojimo buvo įgyvendintos tik 12 valstybių narių – tai rodo, kad vis dar vyrauja skirtingos nacionalinės taisyklės. Reikalingi skubūs ir ryžtingi veiksmai.

| 2.4 | PRF negalės dirbti su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, jei nebus taikomos įprastos apsaugos nuo valiutos kurso ir palūkanų rizikos priemonės. |
| --- | --- |

2.4

PRF negalės dirbti su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, jei nebus taikomos įprastos apsaugos nuo valiutos kurso ir palūkanų rizikos priemonės.

| 2.5 | Be to, PRF turės sumažinti sandoriuose dalyvaujančių šalių riziką įvairindami investicijas: tai pačiai sandorio šaliai pagal atpirkimo sandorius sumokama suma turės neviršyti 20 proc. PRF turto. |
| --- | --- |

2.5

Be to, PRF turės sumažinti sandoriuose dalyvaujančių šalių riziką įvairindami investicijas: tai pačiai sandorio šaliai pagal atpirkimo sandorius sumokama suma turės neviršyti 20 proc. PRF turto.

| 2.6 | Valdytojai turės susilaikyti ir neprašyti specializuotų išorės agentūrų nuomonės; be to, jie turės reguliariai testuoti PRF nepalankiausiomis sąlygomis, kad patikrintų jų tvirtumą. |
| --- | --- |

2.6

Valdytojai turės susilaikyti ir neprašyti specializuotų išorės agentūrų nuomonės; be to, jie turės reguliariai testuoti PRF nepalankiausiomis sąlygomis, kad patikrintų jų tvirtumą.

| 2.7 | Pasiūlymu dėl reglamento siekiama užtikrinti didesnį skaidrumą šiomis priemonėmis:






  — | išsamių duomenų rinkimas, |
| --- | --- | --- |

2.7

Pasiūlymu dėl reglamento siekiama užtikrinti didesnį skaidrumą šiomis priemonėmis:

—

išsamių duomenų rinkimas,

| — | finansines priemones ir riziką, susijusią su vertybiniais popieriais grindžiamo finansavimo operacijomis, reglamentuojantys teisės aktai, |
| --- | --- |

—

finansines priemones ir riziką, susijusią su vertybiniais popieriais grindžiamo finansavimo operacijomis, reglamentuojantys teisės aktai,

| — | ryšius su bankais reguliuojančios sistemos sukūrimas. |
| --- | --- |

—

ryšius su bankais reguliuojančios sistemos sukūrimas.

| 2.8 | Pasiūlyme dėl reglamento siūloma apriboti pinigų rinkos fondų veiklą nustatant griežtesnius likvidumo reikalavimus. Komisijos nuomone, tai užtikrintų fondų pajėgumą nepakenkiant sistemai kompensuoti kapitalą tuo atveju, jei investuotojai nuspręstų jį atsiimti. |
| --- | --- |

2.8

Pasiūlyme dėl reglamento siūloma apriboti pinigų rinkos fondų veiklą nustatant griežtesnius likvidumo reikalavimus. Komisijos nuomone, tai užtikrintų fondų pajėgumą nepakenkiant sistemai kompensuoti kapitalą tuo atveju, jei investuotojai nuspręstų jį atsiimti.

| 2.9 | Konkrečiai kalbant, fondai turės užtikrinti, kad jų portfelį sudaro bent 10 proc. dienos termino turto ir 20 proc. savaitės termino turto, ir į vieno emitento priemones galės investuoti ne daugiau kaip 5 proc. turto. Be to, pastovios grynosios turto vertės fondams turės būti užtikrintas 3 proc. kapitalo rezervas. |
| --- | --- |

2.9

Konkrečiai kalbant, fondai turės užtikrinti, kad jų portfelį sudaro bent 10 proc. dienos termino turto ir 20 proc. savaitės termino turto, ir į vieno emitento priemones galės investuoti ne daugiau kaip 5 proc. turto. Be to, pastovios grynosios turto vertės fondams turės būti užtikrintas 3 proc. kapitalo rezervas.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Realiosios ekonomikos finansavimo srityje šešėlinė bankininkystė atlieka svarbų vaidmenį. Šešėlinė bankininkystės sistema prisidėjo prie finansų rinkų stiprinimo ekonomikoje ir padėjo susiformuoti nekilnojamojo turto burbului, kuris nuo 2007 m. turėjo įtakos įvairioms išsivysčiusioms šalims ir jų ekonomikai sukėlė žlugimo grėsmę; be to, reikia pripažinti, kad šiam sektoriui tenka nors ir ne išskirtinė, tačiau didžiausia atsakomybė už Jungtinių Amerikos Valstijų ir daugelio ES šalių patiriamą didelį ekonomikos nuosmukį. Visa finansų sistema turi tarnauti realiajai ekonomikai (5). MVĮ visų pirma patiria rimtų problemų, susijusių su sumažėjusiu kredito dydžiu. Susidaro įspūdis, kad bankų sektorius nesugeba įvykdyti savo pirminės realiosios ekonomikos rėmimo funkcijos. |
| --- | --- |

3.1

Realiosios ekonomikos finansavimo srityje šešėlinė bankininkystė atlieka svarbų vaidmenį. Šešėlinė bankininkystės sistema prisidėjo prie finansų rinkų stiprinimo ekonomikoje ir padėjo susiformuoti nekilnojamojo turto burbului, kuris nuo 2007 m. turėjo įtakos įvairioms išsivysčiusioms šalims ir jų ekonomikai sukėlė žlugimo grėsmę; be to, reikia pripažinti, kad šiam sektoriui tenka nors ir ne išskirtinė, tačiau didžiausia atsakomybė už Jungtinių Amerikos Valstijų ir daugelio ES šalių patiriamą didelį ekonomikos nuosmukį. Visa finansų sistema turi tarnauti realiajai ekonomikai (5). MVĮ visų pirma patiria rimtų problemų, susijusių su sumažėjusiu kredito dydžiu. Susidaro įspūdis, kad bankų sektorius nesugeba įvykdyti savo pirminės realiosios ekonomikos rėmimo funkcijos.

| 3.2 | Pinigų rinkos fondai užtikrina trumpalaikę grynųjų pinigų paklausą ir pasiūlą. |
| --- | --- |

3.2

Pinigų rinkos fondai užtikrina trumpalaikę grynųjų pinigų paklausą ir pasiūlą.

| 3.3 | Kaip konstatavo ir Finansinio stabilumo taryba bei kitos svarbios institucijos, pavyzdžiui, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) ir Europos sisteminės rizikos valdyba, nepaisant pripažįstamos pinigų rinkos fondų sisteminės svarbos, jie nebuvo adekvačiai reglamentuojami. Komitetas pritaria tokiam požiūriui. |
| --- | --- |

3.3

Kaip konstatavo ir Finansinio stabilumo taryba bei kitos svarbios institucijos, pavyzdžiui, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) ir Europos sisteminės rizikos valdyba, nepaisant pripažįstamos pinigų rinkos fondų sisteminės svarbos, jie nebuvo adekvačiai reglamentuojami. Komitetas pritaria tokiam požiūriui.

| 3.4 | Ir atvirkščiai, Europos bankų federacija (EBF) iškėlė tam tikrų abejonių dėl pinigų fondams taikomų pasiūlymų įgyvendinimo padarinių, nes, jos vertinimu, šie pasiūlymai yra varžantys ir fondams juos bus sunku įgyvendinti, o pastarųjų lėšas „bankai gali panaudoti finansuoti paskoloms, skirtoms realiajai ekonomikai“. |
| --- | --- |

3.4

Ir atvirkščiai, Europos bankų federacija (EBF) iškėlė tam tikrų abejonių dėl pinigų fondams taikomų pasiūlymų įgyvendinimo padarinių, nes, jos vertinimu, šie pasiūlymai yra varžantys ir fondams juos bus sunku įgyvendinti, o pastarųjų lėšas „bankai gali panaudoti finansuoti paskoloms, skirtoms realiajai ekonomikai“.

| 3.5 | Nuo to laiko netgi Didysis dvidešimtukas (G20) ėmėsi spręsti šį klausimą. Pagrindinis dėmesys skiriamas sektoriaus veiklai (o ne subjektams). Įvairios pastabos, kurias pateikė G20 priklausančios šalys, leidžia manyti, kad atsižvelgiant į šešėlinės bankininkystės atliekamą svarbų vaidmenį užtikrinant bankų sektoriaus likvidumą, PRF sektorius bus reguliuojamas „švelniuoju“ metodu, kad būtų išvengta pernelyg didelių sukrėtimų pasaulio finansų srautams. |
| --- | --- |

3.5

Nuo to laiko netgi Didysis dvidešimtukas (G20) ėmėsi spręsti šį klausimą. Pagrindinis dėmesys skiriamas sektoriaus veiklai (o ne subjektams). Įvairios pastabos, kurias pateikė G20 priklausančios šalys, leidžia manyti, kad atsižvelgiant į šešėlinės bankininkystės atliekamą svarbų vaidmenį užtikrinant bankų sektoriaus likvidumą, PRF sektorius bus reguliuojamas „švelniuoju“ metodu, kad būtų išvengta pernelyg didelių sukrėtimų pasaulio finansų srautams.

| 3.6 | Kalbant apie įstaigas ir jų vykdomą veiklą, 2011 m. Finansinio stabilumo tarybos vertinimu, pasaulio mastu šešėlinės bankininkystės dydis buvo apie 51 trilijonų EUR, t. y. sudarė 25–30 proc. visos finansų sistemos ir pusę bankininkystės veiklos (euro zonoje – beveik 17 trilijonų EUR, Jungtinėje Karalystėje – beveik 7 trilijonus EUR, JAV – 17,5 trilijono EUR (6)). |
| --- | --- |

3.6

Kalbant apie įstaigas ir jų vykdomą veiklą, 2011 m. Finansinio stabilumo tarybos vertinimu, pasaulio mastu šešėlinės bankininkystės dydis buvo apie 51 trilijonų EUR, t. y. sudarė 25–30 proc. visos finansų sistemos ir pusę bankininkystės veiklos (euro zonoje – beveik 17 trilijonų EUR, Jungtinėje Karalystėje – beveik 7 trilijonus EUR, JAV – 17,5 trilijono EUR (6)).

| 3.7 | Kaip vieni iš skirtingų tarpininkų, dalyvaujančių šioje sistemoje, PRF turi sisteminės svarbos ir yra didelis trumpalaikio finansavimo šaltinis finansų įstaigoms, įmonėms ir vyriausybėms. Todėl atliekant svarstomą tarptautinio reglamentavimo darbą, pinigų rinkos fondų funkcionavimui skiriamas pagrindinis dėmesys. |
| --- | --- |

3.7

Kaip vieni iš skirtingų tarpininkų, dalyvaujančių šioje sistemoje, PRF turi sisteminės svarbos ir yra didelis trumpalaikio finansavimo šaltinis finansų įstaigoms, įmonėms ir vyriausybėms. Todėl atliekant svarstomą tarptautinio reglamentavimo darbą, pinigų rinkos fondų funkcionavimui skiriamas pagrindinis dėmesys.

| 3.8 | Europoje PRF priklauso maždaug 22 proc. vyriausybių ar įmonių sektoriaus išleistų trumpalaikių skolos vertybinių popierių ir 38 proc. bankų sektoriaus išleistų trumpalaikių skolos vertybinių popierių, o jų bendra suma sudaro apie 1 trilijoną EUR. |
| --- | --- |

3.8

Europoje PRF priklauso maždaug 22 proc. vyriausybių ar įmonių sektoriaus išleistų trumpalaikių skolos vertybinių popierių ir 38 proc. bankų sektoriaus išleistų trumpalaikių skolos vertybinių popierių, o jų bendra suma sudaro apie 1 trilijoną EUR.

| 3.9 | Kalbant apie bendrą pastovios GTV PRF geografinį pasiskirstymą, Europos Sąjungoje daugiausia PRF yra įsikūrę Prancūzijoje, Airijoje ir Liuksemburge ir jais labai dažnai naudojasi visų pirma Vokietijos ir Didžiosios Britanijos įmonės. |
| --- | --- |

3.9

Kalbant apie bendrą pastovios GTV PRF geografinį pasiskirstymą, Europos Sąjungoje daugiausia PRF yra įsikūrę Prancūzijoje, Airijoje ir Liuksemburge ir jais labai dažnai naudojasi visų pirma Vokietijos ir Didžiosios Britanijos įmonės.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | PRF sektorius yra labai glaudžiai susijęs su bankais, kurie dažnai valdo šiuos fondus ir net iš šių fondų apsirūpina finansais. Pasak Komisijos, bankai remia daugumą PRF: faktiškai devynis iš dešimt didžiausių PRF valdytojų finansuoja komerciniai bankai. Toks vertinimas parodo itin glaudžią sąveiką, kuri sieja ne tik šiuos du nagrinėjamus sektorius, bet ir PRF bei įmonių ir vyriausybių finansavimą. |
| --- | --- |

4.1

PRF sektorius yra labai glaudžiai susijęs su bankais, kurie dažnai valdo šiuos fondus ir net iš šių fondų apsirūpina finansais. Pasak Komisijos, bankai remia daugumą PRF: faktiškai devynis iš dešimt didžiausių PRF valdytojų finansuoja komerciniai bankai. Toks vertinimas parodo itin glaudžią sąveiką, kuri sieja ne tik šiuos du nagrinėjamus sektorius, bet ir PRF bei įmonių ir vyriausybių finansavimą.

| 4.2 | Įmonėms PRF yra alternatyvi galimybė trumpam laikotarpiui investuoti turimus grynuosius pinigus. Faktiškai, naudodamosi šiomis priemonėmis, įmonės gali pelningiau investuoti savo rezervines lėšas nei uždirbtų, laikydamos jas indėlių sąskaitoje banke. Nors EESRK pripažįsta tokio lėšų investavimo būdo galimą vertę, jis pabrėžia jam būdingą riziką. Skirtingai negu bankams, susidarius sudėtingai padėčiai, fondams nebus suteikta centrinių bankų parama. |
| --- | --- |

4.2

Įmonėms PRF yra alternatyvi galimybė trumpam laikotarpiui investuoti turimus grynuosius pinigus. Faktiškai, naudodamosi šiomis priemonėmis, įmonės gali pelningiau investuoti savo rezervines lėšas nei uždirbtų, laikydamos jas indėlių sąskaitoje banke. Nors EESRK pripažįsta tokio lėšų investavimo būdo galimą vertę, jis pabrėžia jam būdingą riziką. Skirtingai negu bankams, susidarius sudėtingai padėčiai, fondams nebus suteikta centrinių bankų parama.

| 4.3 | PRF aplinkoje netaikomos indėlių garantijų sistemos. Paskolas teikia šešėlinės bankininkystės tarpininkai (rizikos draudimo fondai, PRF arba struktūruotos investavimo priemonės). |
| --- | --- |

4.3

PRF aplinkoje netaikomos indėlių garantijų sistemos. Paskolas teikia šešėlinės bankininkystės tarpininkai (rizikos draudimo fondai, PRF arba struktūruotos investavimo priemonės).

| 4.4 | Pagal dabartinį funkcionavimo mechanizmą PRF gali paskolinti visas pinigines lėšas, surinktas iš individualių asmenų ar įmonių. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jeigu vienas ar daugiau lėšų pasiskolinusių subjektų nesugebėtų skolos grąžinti, PRF gali subankrutuoti, nes tuo pat metu kai kuriems indėlininkams ar investuotojams paprašius grąžinti lėšas fondas negalėtų to padaryti. Jeigu šitam mechanizmui nebus taikomos riziką ribojančios taisyklės, gali kilti nauja krizė. |
| --- | --- |

4.4

Pagal dabartinį funkcionavimo mechanizmą PRF gali paskolinti visas pinigines lėšas, surinktas iš individualių asmenų ar įmonių. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jeigu vienas ar daugiau lėšų pasiskolinusių subjektų nesugebėtų skolos grąžinti, PRF gali subankrutuoti, nes tuo pat metu kai kuriems indėlininkams ar investuotojams paprašius grąžinti lėšas fondas negalėtų to padaryti. Jeigu šitam mechanizmui nebus taikomos riziką ribojančios taisyklės, gali kilti nauja krizė.

| 4.5 | Atsižvelgdamas į šias pastabas ir turėdamas omenyje tai, kad, kaip buvo nurodyta, didžiausi PRF finansuotojai (rėmėjai) yra patys bankai, EESRK tvirtai laikosi nuomonės, kad PRF sektoriui reikia taikyti tokias pačias taisykles ir kontrolės priemones, kurios jau yra taikomos bankų sistemai. |
| --- | --- |

4.5

Atsižvelgdamas į šias pastabas ir turėdamas omenyje tai, kad, kaip buvo nurodyta, didžiausi PRF finansuotojai (rėmėjai) yra patys bankai, EESRK tvirtai laikosi nuomonės, kad PRF sektoriui reikia taikyti tokias pačias taisykles ir kontrolės priemones, kurios jau yra taikomos bankų sistemai.

| 4.6 | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas panaikinti šią riziką nustatant privalomą 3 proc. grynųjų pinigų rezervą yra nepakankamas, kad būtų galima padengti riziką, būdingą PGTV PRF, kadangi yra buvę atvejų, kai rizika viršijo 6 proc. |
| --- | --- |

4.6

EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas panaikinti šią riziką nustatant privalomą 3 proc. grynųjų pinigų rezervą yra nepakankamas, kad būtų galima padengti riziką, būdingą PGTV PRF, kadangi yra buvę atvejų, kai rizika viršijo 6 proc.

| 4.7 | Komisijos nuostatos yra nepakankamos ir atsižvelgiant į Finansinio stabilumo tarybos ir ESRV rekomendacijas. Siekdamos rizikos ribojimu pagrįstomis priemonėmis apsaugoti sistemą, ir FST, ir ESRV rekomendavo Komisijai patvirtinti kintama GTV pagrįstą fondų vertinimo mechanizmą, pagal kurį fondo vertė priklausytų nuo kainų svyravimo. Tačiau teisės akte išliko pradinis pastovios GTV mechanizmas ir tik buvo papildomai numatytas grynųjų pinigų rezervas, skirtas galimoms neigiamų vertės svyravimų problemoms spręsti. EESRK mano, kad minėtų dviejų rinkos reguliavimo institucijų rekomendacijos labiau atitinka finansų sistemos stabilumo apsaugojimo principą, kaip parodoma toliau pateiktoje lentelėje.

  Pastovios grynosios turto vertės pinigų rinkos fondas (PGTV PRF) (25 straipsnis)







  Komisijos pasiūlymas (2013 m. rugsėjo 4 d.) | Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) rekomendacijos | Finansinio stabilumo tarybos (FST) rekomendacijos |
| --- | --- | --- | --- |
| 30 straipsnis.
  Kiekvienas PGTV PRF suformuoja ir palaiko GTV rezervą, kurio dydis visuomet siekia bent 3 % bendros PGTV PRF turto vertės. | Reikalauti, kad PRF turėtų kintamą GTV, ir visuotinai naudoti tikrosios vertės (angl. fair value) vertinimus (A rekomendacija, 2 punktas. p. 3) | Reikalauti, kad PRF, kurie siūlo stabilią arba pastovią grynąją turto vertę, pereitų prie kintančios GTV, kai įmanoma (rekomendacijos 2.2 punktas, p. 3) |
| 31 straipsnis.
  GTV rezervas naudojamas tik pasirašymų ir išpirkimų atveju siekiant išlyginti skirtumą tarp investicinio vieneto ar akcijos pastovios GTV ir investicinio vieneto ar akcijos GTV. | Amortizuotos savikainos metodą reikėtų taikyti tik tam tikromis aplinkybėmis.
  (A rekomendacija, 2 punktas, p. 3) | |

4.7

Komisijos nuostatos yra nepakankamos ir atsižvelgiant į Finansinio stabilumo tarybos ir ESRV rekomendacijas. Siekdamos rizikos ribojimu pagrįstomis priemonėmis apsaugoti sistemą, ir FST, ir ESRV rekomendavo Komisijai patvirtinti kintama GTV pagrįstą fondų vertinimo mechanizmą, pagal kurį fondo vertė priklausytų nuo kainų svyravimo. Tačiau teisės akte išliko pradinis pastovios GTV mechanizmas ir tik buvo papildomai numatytas grynųjų pinigų rezervas, skirtas galimoms neigiamų vertės svyravimų problemoms spręsti. EESRK mano, kad minėtų dviejų rinkos reguliavimo institucijų rekomendacijos labiau atitinka finansų sistemos stabilumo apsaugojimo principą, kaip parodoma toliau pateiktoje lentelėje.

Pastovios grynosios turto vertės pinigų rinkos fondas (PGTV PRF) (25 straipsnis)

Komisijos pasiūlymas (2013 m. rugsėjo 4 d.)

Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) rekomendacijos

Finansinio stabilumo tarybos (FST) rekomendacijos

30 straipsnis.

Kiekvienas PGTV PRF suformuoja ir palaiko GTV rezervą, kurio dydis visuomet siekia bent 3 % bendros PGTV PRF turto vertės.

Reikalauti, kad PRF turėtų kintamą GTV, ir visuotinai naudoti tikrosios vertės (angl. fair value) vertinimus (A rekomendacija, 2 punktas. p. 3)

Reikalauti, kad PRF, kurie siūlo stabilią arba pastovią grynąją turto vertę, pereitų prie kintančios GTV, kai įmanoma (rekomendacijos 2.2 punktas, p. 3)

31 straipsnis.

GTV rezervas naudojamas tik pasirašymų ir išpirkimų atveju siekiant išlyginti skirtumą tarp investicinio vieneto ar akcijos pastovios GTV ir investicinio vieneto ar akcijos GTV.

Amortizuotos savikainos metodą reikėtų taikyti tik tam tikromis aplinkybėmis.

(A rekomendacija, 2 punktas, p. 3)

Lyginamoji lentelė (7)

Kalbant apie siūlomus produktus, EESSRK ragina apsvarstyti tai, kad siekiant išvengti griežtesnių kontrolės priemonių, taikomų bankų priežiūros srityje, šioje paralelinėje bankų sistemoje atsidūrė tradicinėje bankininkystėje platinami ir atitinkamai reglamentuojami produktai.

| 4.8 | EESRK nuogąstauja, kad dabar tokia rizika perkeliama šešėlinei sistemai, siekiant išvengti priežiūros. Todėl Komitetas mano, kad tikslinga remtis principu „ta pati veikla – tos pačios taisyklės“. |
| --- | --- |

4.8

EESRK nuogąstauja, kad dabar tokia rizika perkeliama šešėlinei sistemai, siekiant išvengti priežiūros. Todėl Komitetas mano, kad tikslinga remtis principu „ta pati veikla – tos pačios taisyklės“.

| 4.9 | EESRK pakartoja jau keletą kartų išbandytą principą, pagal kurį tinkamo lygio skaidrumas ir pakankama priežiūra užtikrina, kad finansinė sistema tarnautų ekonomikai ir duotų papildomos naudos didesnio pasitikėjimo, veiksmingumo, taigi – rezultatyvumo požiūriu. Teisės akto projekte taip pat draudžiami pinigų rinkos fondų išorės kredito reitingai. Tokia nuostata siekiama užtikrinti, kad galimi kredito reitingų sumažinimai nesukeltų panikos rinkose. Nors tokia nuostata prieštarauja skaidrumo ir veiksmingumo principui ir gali kenkti visiškai informacijos simetrijai, EESRK mano, kad PRF rinkoje veikia profesionalūs veikėjai ir kad kredito reitingų agentūros, paprasčiausiai pakeisdamos savo įvertinimą, gali sukelti paniką tarp investuotojų. Vidiniai kredito reitingo vertinimai, rizikos valdymo procedūrų ir priemonių sustiprinimas, griežtesnė ir nuoseklesnė priežiūra gali padėti veiksmingai apsaugoti atitinkamą turtą ir fondų užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

4.9

EESRK pakartoja jau keletą kartų išbandytą principą, pagal kurį tinkamo lygio skaidrumas ir pakankama priežiūra užtikrina, kad finansinė sistema tarnautų ekonomikai ir duotų papildomos naudos didesnio pasitikėjimo, veiksmingumo, taigi – rezultatyvumo požiūriu. Teisės akto projekte taip pat draudžiami pinigų rinkos fondų išorės kredito reitingai. Tokia nuostata siekiama užtikrinti, kad galimi kredito reitingų sumažinimai nesukeltų panikos rinkose. Nors tokia nuostata prieštarauja skaidrumo ir veiksmingumo principui ir gali kenkti visiškai informacijos simetrijai, EESRK mano, kad PRF rinkoje veikia profesionalūs veikėjai ir kad kredito reitingų agentūros, paprasčiausiai pakeisdamos savo įvertinimą, gali sukelti paniką tarp investuotojų. Vidiniai kredito reitingo vertinimai, rizikos valdymo procedūrų ir priemonių sustiprinimas, griežtesnė ir nuoseklesnė priežiūra gali padėti veiksmingai apsaugoti atitinkamą turtą ir fondų užtikrinimo priemones.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 146, 2013 5 25, p. 1.

1

(2)  Federal Register, Vol. 77, No. 223, November 19, 2012, Notices 69455.

2

(3)  OL C 146, 2013 5 25, p. 39.

3

(4)  A rekomendacija – OL C 146, 2013 5 25, p. 1.

4

(5)  OL C 11, 2013 1 15, p. 42.

5

(6)  Palyginimui, manoma, kad visa euro zonos bankų sistemos bendrai valdomų aktyvų vertė – apie 27 trilijonus EUR.

6

(7)  Parengė Europos Parlamento narys Sven Giegold.

7

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/55

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Šešėlinė bankininkystė. Naujų finansų sektoriaus rizikos šaltinių valdymas“

COM(2013) 614 final

2014/C 170/09

Pranešėjas Christos Polyzogopoulos

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. balandžio 18 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Šešėlinė bankininkystė. Naujų finansų sektoriaus rizikos šaltinių valdymas“

COM(2013) 614 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (2013 m. gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 153 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina komunikatą, kadangi jis nuosekliai prisideda prie finansinių paslaugų reformos siekiant atkurti sklandų šio lemiamos reikšmės sektoriaus funkcionavimą ir stabilumą bei sumažinti sisteminę riziką. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina komunikatą, kadangi jis nuosekliai prisideda prie finansinių paslaugų reformos siekiant atkurti sklandų šio lemiamos reikšmės sektoriaus funkcionavimą ir stabilumą bei sumažinti sisteminę riziką.

| 1.2 | EESRK tikisi, kad naujos finansų rinkos taisyklės teigiamai paveiks ekonomikos būklę ir pabrėžia, kad yra tvirtai įsitikinęs, jog finansų sektoriaus stabilumas ir pradėtų reformų sėkmė turės lemiamo poveikio tvariam ekonomikos augimui, užimtumui ir vidaus rinkos sukūrimui ES. |
| --- | --- |

1.2

EESRK tikisi, kad naujos finansų rinkos taisyklės teigiamai paveiks ekonomikos būklę ir pabrėžia, kad yra tvirtai įsitikinęs, jog finansų sektoriaus stabilumas ir pradėtų reformų sėkmė turės lemiamo poveikio tvariam ekonomikos augimui, užimtumui ir vidaus rinkos sukūrimui ES.

| 1.3 | EESRK laikosi nuomonės, kad jau priimtos ir būsimos priemonės rodo, kad veiksmų planas vykdomas tinkama kryptimi ir pripažįsta pasiektą pažangą, kartu pabrėžia, kad vis dėlto dar reikia nedelsiant spartinti nemažai darbų ir baigti įgyvendinti rengiamas teisėkūros iniciatyvas. Dėl penkių prioritetinių veiklos sričių (1) EESRK norėtų pateikti šias pastabas: |
| --- | --- |

1.3

EESRK laikosi nuomonės, kad jau priimtos ir būsimos priemonės rodo, kad veiksmų planas vykdomas tinkama kryptimi ir pripažįsta pasiektą pažangą, kartu pabrėžia, kad vis dėlto dar reikia nedelsiant spartinti nemažai darbų ir baigti įgyvendinti rengiamas teisėkūros iniciatyvas. Dėl penkių prioritetinių veiklos sričių (1) EESRK norėtų pateikti šias pastabas:

1

| 1.4 | Kadangi įgyvendinant finansinių paslaugų reformą nepaprastai svarbu spręsti arbitražo klausimą (2), Komitetas teigiamai vertina siūlomą išsamų priemonių rinkinį (3), konkrečiai, bankų sektoriaus rizikos ribojimo sistemos stiprinimą, kurio tikslas – riboti užkrato ir arbitražo riziką. |
| --- | --- |

1.4

Kadangi įgyvendinant finansinių paslaugų reformą nepaprastai svarbu spręsti arbitražo klausimą (2), Komitetas teigiamai vertina siūlomą išsamų priemonių rinkinį (3), konkrečiai, bankų sektoriaus rizikos ribojimo sistemos stiprinimą, kurio tikslas – riboti užkrato ir arbitražo riziką.

2

3

| 1.5 | Komitetas palankiai vertina ir įdėtas pastangas didinti skaidrumą, ypač konkrečius veiksmus, kurių tikslas – sukurti šešėlinio bankų sektoriaus priežiūros sistemą Europos Sąjungoje, kartu sandorių duomenų saugyklas produktams, kurie patenka į Europos rinkos infrastruktūros reglamento (ERIR) taikymo sritį (4), persvarstyti Finansinių priemonių rinkų direktyvą (5), įvesti juridinio asmens identifikatorių (angl. LEI, Legal Entity Identifier) ir suteikti daugiau skaidrumo vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriams. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas palankiai vertina ir įdėtas pastangas didinti skaidrumą, ypač konkrečius veiksmus, kurių tikslas – sukurti šešėlinio bankų sektoriaus priežiūros sistemą Europos Sąjungoje, kartu sandorių duomenų saugyklas produktams, kurie patenka į Europos rinkos infrastruktūros reglamento (ERIR) taikymo sritį (4), persvarstyti Finansinių priemonių rinkų direktyvą (5), įvesti juridinio asmens identifikatorių (angl. LEI, Legal Entity Identifier) ir suteikti daugiau skaidrumo vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriams.

4

5

Legal Entity Identifier

| 1.6 | Pripažįsta, kad pasiekta pažanga kuriant sustiprintą investicinių fondų reguliavimo sistemą, visų pirma siekiant pagerinti Europoje įsisteigusių ar parduodamų pinigų rinkos fondų (PRF) likvidumą ir stabilumą. |
| --- | --- |

1.6

Pripažįsta, kad pasiekta pažanga kuriant sustiprintą investicinių fondų reguliavimo sistemą, visų pirma siekiant pagerinti Europoje įsisteigusių ar parduodamų pinigų rinkos fondų (PRF) likvidumą ir stabilumą.

| 1.7 | Laikosi nuomonės, kad komunikato dalyje „Su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusios rizikos mažinimas“ apsiribojama bendro pobūdžio teiginiais, kurie, nors ir atitinka tam tikrą realybę, neatspindi esminių sudėtingų dabartinių aplinkybių. Rekomenduoja sparčiau ir tikslingiau imtis numatytų veiksmų, visų pirma, susijusių su vertybinių popierių teisės aktais, kadangi vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai, ypač atpirkimo arba vertybinių popierių skolinimo sandoriai didele dalimi lėmė pernelyg didelį įsiskolinimą finansų sektoriuje. |
| --- | --- |

1.7

Laikosi nuomonės, kad komunikato dalyje „Su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusios rizikos mažinimas“ apsiribojama bendro pobūdžio teiginiais, kurie, nors ir atitinka tam tikrą realybę, neatspindi esminių sudėtingų dabartinių aplinkybių. Rekomenduoja sparčiau ir tikslingiau imtis numatytų veiksmų, visų pirma, susijusių su vertybinių popierių teisės aktais, kadangi vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriai, ypač atpirkimo arba vertybinių popierių skolinimo sandoriai didele dalimi lėmė pernelyg didelį įsiskolinimą finansų sektoriuje.

| 1.8 | Taip pat pažymi, kad vėluojama spręsti tokį svarbų šešėlinės bankininkystės sektoriaus priežiūros stiprinimo klausimą, ir rekomenduoja dėti daugiau pastangų ir kuo skubiau tai spręsti. Komunikate šia tema nurodoma tik keletas problemų ir ateičiai pasiūloma tik viena priemonė – Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūra, kurią Komisija vykdys 2013 m. |
| --- | --- |

1.8

Taip pat pažymi, kad vėluojama spręsti tokį svarbų šešėlinės bankininkystės sektoriaus priežiūros stiprinimo klausimą, ir rekomenduoja dėti daugiau pastangų ir kuo skubiau tai spręsti. Komunikate šia tema nurodoma tik keletas problemų ir ateičiai pasiūloma tik viena priemonė – Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūra, kurią Komisija vykdys 2013 m.

| 1.9 | Kadangi nuo finansų ir ekonomikos krizės, nors ir nenumatytai, daugiausia nukentėjo piliečiai, nes jie moka mokesčius, dirba, taupo ir vartoja, EESRK rekomenduoja stiprinti reguliavimo iniciatyvas piliečių apsaugos srityje, stengiantis užtikrinti skaidrumą, tinkamą informavimą, finansų sektoriaus socialinę atsakomybę ir vartotojų bei smulkiųjų investuotojų apsaugą, ir primena savo dalykiškas pastabas dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo reguliuojant finansų rinkas (6). |
| --- | --- |

1.9

Kadangi nuo finansų ir ekonomikos krizės, nors ir nenumatytai, daugiausia nukentėjo piliečiai, nes jie moka mokesčius, dirba, taupo ir vartoja, EESRK rekomenduoja stiprinti reguliavimo iniciatyvas piliečių apsaugos srityje, stengiantis užtikrinti skaidrumą, tinkamą informavimą, finansų sektoriaus socialinę atsakomybę ir vartotojų bei smulkiųjų investuotojų apsaugą, ir primena savo dalykiškas pastabas dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo reguliuojant finansų rinkas (6).

6

| 1.10 | Komiteto manymu svarbu, kad Komisijos komunikate laikomasi nuomonės, jog šešėlinės bankininkystės nederėtų vertinti vien tik iš jos keliamų pavojų perspektyvos. Ji taip pat yra papildomas alternatyvus realiosios ekonomikos finansavimo šaltinis. |
| --- | --- |

1.10

Komiteto manymu svarbu, kad Komisijos komunikate laikomasi nuomonės, jog šešėlinės bankininkystės nederėtų vertinti vien tik iš jos keliamų pavojų perspektyvos. Ji taip pat yra papildomas alternatyvus realiosios ekonomikos finansavimo šaltinis.

2.   Apibrėžtys, taikymo sritis ir aplinkybės

Apibrėžtys, taikymo sritis ir aplinkybės

| 2.1 | Šešėlinės bankininkystės sistema apibrėžiama kaip „kredito tarpininkavimo sistema, apimanti įprastai bankų sistemai nepriklausančius subjektus ir veiklą“ (7). Jos pagrindas – du tarpusavyje susiję ramsčiai: „subjektai“ daugiausia priima į indėlius panašių požymių turintį finansavimą, keičia įsipareigojimų įgyvendinimo terminus ir (arba) likvidumą, sudaro sąlygas perleisti kredito riziką ir naudoja finansinio įsiskolinimo tiesioginį ar netiesioginį svertą, o „veikla“ tai galimi svarbūs ne bankų finansavimo šaltiniai: pakeitimas vertybiniais popieriais, vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai (angl. repos). |
| --- | --- |

2.1

Šešėlinės bankininkystės sistema apibrėžiama kaip „kredito tarpininkavimo sistema, apimanti įprastai bankų sistemai nepriklausančius subjektus ir veiklą“ (7). Jos pagrindas – du tarpusavyje susiję ramsčiai: „subjektai“ daugiausia priima į indėlius panašių požymių turintį finansavimą, keičia įsipareigojimų įgyvendinimo terminus ir (arba) likvidumą, sudaro sąlygas perleisti kredito riziką ir naudoja finansinio įsiskolinimo tiesioginį ar netiesioginį svertą, o „veikla“ tai galimi svarbūs ne bankų finansavimo šaltiniai: pakeitimas vertybiniais popieriais, vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai (angl. repos).

7

repos

| 2.2 | Ad hoc subjektai yra pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, pavyzdžiui, turtu užtikrintų komercinių vekselių struktūrinio investavimo įmonės, specialiosios investicinės įmonės ir kitos ad hoc investicinės įmonės, pinigų rinkos fondai ir kitokie fondai bei į indėlius panašių požymių turintys investiciniai produktai, kurie masinio išpirkimo (apgulties) atveju tampa pažeidžiami, taip pat kreditus teikiantys arba finansinį svertą naudojantys investiciniai fondai, įskaitant į biržos prekybos sąrašus įtraukti fondai, finansų bendrovės ir vertybinių popierių srityje besispecializuojantys subjektai, teikiantys nereguliuojamus kreditus ar kredito garantijas arba vykdantys įsipareigojimų įgyvendinimo terminų ir (arba) likvidumo keitimo sandorius kaip bankai, taip pat draudimo ir perdraudimo įmonės, kurios leidžia arba garantuoja kredito produktus. |
| --- | --- |

2.2

Ad hoc subjektai yra pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, pavyzdžiui, turtu užtikrintų komercinių vekselių struktūrinio investavimo įmonės, specialiosios investicinės įmonės ir kitos ad hoc investicinės įmonės, pinigų rinkos fondai ir kitokie fondai bei į indėlius panašių požymių turintys investiciniai produktai, kurie masinio išpirkimo (apgulties) atveju tampa pažeidžiami, taip pat kreditus teikiantys arba finansinį svertą naudojantys investiciniai fondai, įskaitant į biržos prekybos sąrašus įtraukti fondai, finansų bendrovės ir vertybinių popierių srityje besispecializuojantys subjektai, teikiantys nereguliuojamus kreditus ar kredito garantijas arba vykdantys įsipareigojimų įgyvendinimo terminų ir (arba) likvidumo keitimo sandorius kaip bankai, taip pat draudimo ir perdraudimo įmonės, kurios leidžia arba garantuoja kredito produktus.

Ad hoc

ad hoc

| 2.3 | Šešėlinė bankininkystė atsirado Didžiojoje Britanijoje devintajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje, kai buvo panaikintas finansų sistemos reguliavimas, vėliau, dešimtajame dešimtmetyje paplito JAV ir kitose šalyse (8). Pirmieji Bazelio susitarimai šiame procese atliko svarbų vaidmenį, kadangi juose spekuliacija įvardyta kaip nebalansinė veikla ir įvestos griežtos bankų balansų taisyklės (9). |
| --- | --- |

2.3

Šešėlinė bankininkystė atsirado Didžiojoje Britanijoje devintajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje, kai buvo panaikintas finansų sistemos reguliavimas, vėliau, dešimtajame dešimtmetyje paplito JAV ir kitose šalyse (8). Pirmieji Bazelio susitarimai šiame procese atliko svarbų vaidmenį, kadangi juose spekuliacija įvardyta kaip nebalansinė veikla ir įvestos griežtos bankų balansų taisyklės (9).

8

9

| 2.4 | Taisyklių ir nuostatų panaikinimas ar supaprastinimas (10) leido finansų įstaigoms išplėsti savo veiklą įtraukiant naujas sritis ir sudėtingus modelius; o dėl didelio pelno perspektyvų visame pasaulyje nukentėjo milijonai žmonių, labai mažai težinančių apie šešėlinės bankininkystės produktus ir veiklą. |
| --- | --- |

2.4

Taisyklių ir nuostatų panaikinimas ar supaprastinimas (10) leido finansų įstaigoms išplėsti savo veiklą įtraukiant naujas sritis ir sudėtingus modelius; o dėl didelio pelno perspektyvų visame pasaulyje nukentėjo milijonai žmonių, labai mažai težinančių apie šešėlinės bankininkystės produktus ir veiklą.

10

| 2.5 | 2007 m. G20 nutarė priimti keletą reglamentavimo priemonių, skirtų finansų sektoriaus saugumui ir stabilumui užtikrinti, bet 2008 m. krizė, padariusi didelę socialinę ir ekonominę žalą, atskleidė su šešėlinės bankininkystės veikla susijusią riziką ir šios srities trūkumus, būtent, reglamentavimo spragas, nepakankamos priežiūros problemas, neskaidrias rinkas ar pernelyg sudėtingi produktai, ir pabrėžė Finansinio stabilumo tarybos (FST) vaidmens svarbą. |
| --- | --- |

2.5

2007 m. G20 nutarė priimti keletą reglamentavimo priemonių, skirtų finansų sektoriaus saugumui ir stabilumui užtikrinti, bet 2008 m. krizė, padariusi didelę socialinę ir ekonominę žalą, atskleidė su šešėlinės bankininkystės veikla susijusią riziką ir šios srities trūkumus, būtent, reglamentavimo spragas, nepakankamos priežiūros problemas, neskaidrias rinkas ar pernelyg sudėtingi produktai, ir pabrėžė Finansinio stabilumo tarybos (FST) vaidmens svarbą.

| 2.6 | Europos Sąjunga atlieka pagrindinį vaidmenį dalyvaudama G20 ir FST tarptautiniu lygmeniu įgyvendinamuose veiksmuose, ir pabrėžia, kad ji padarė didelę pažangą įgyvendindama ES finansų sistemos reformos veiklos plane užsibrėžtus įsipareigojimus ir kurdama naujas priežiūros struktūras. Daugelis reformų jau tapo teisės aktais, pavyzdžiui, ne biržos išvestinių finansinių priemonių teisės aktas. |
| --- | --- |

2.6

Europos Sąjunga atlieka pagrindinį vaidmenį dalyvaudama G20 ir FST tarptautiniu lygmeniu įgyvendinamuose veiksmuose, ir pabrėžia, kad ji padarė didelę pažangą įgyvendindama ES finansų sistemos reformos veiklos plane užsibrėžtus įsipareigojimus ir kurdama naujas priežiūros struktūras. Daugelis reformų jau tapo teisės aktais, pavyzdžiui, ne biržos išvestinių finansinių priemonių teisės aktas.

| 2.7 | 2011 m. spalio mėn. FST ataskaita yra pirmasis visapusiškas tarptautinis bandymas spręsti šešėlinės bankininkystės klausimą. Ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas: i) šešėlinės bankų sistemos stebėsenos ir reglamentavimo principų apibrėžimui; ii) sisteminės rizikos nustatymo ir vertinimo procesui; iii) reglamentavimo priemonių taikymo srities nustatymui atsižvelgiant į penkias veiklos kryptis (11). Komisija savo ruožtu paskelbė žaliąją knygą dėl galimos šešėlinės bankininkystės rizikos ES ir numatomų veiksmų šioms problemoms spręsti apibrėžiant reguliavimo priemones. |
| --- | --- |

2.7

2011 m. spalio mėn. FST ataskaita yra pirmasis visapusiškas tarptautinis bandymas spręsti šešėlinės bankininkystės klausimą. Ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas: i) šešėlinės bankų sistemos stebėsenos ir reglamentavimo principų apibrėžimui; ii) sisteminės rizikos nustatymo ir vertinimo procesui; iii) reglamentavimo priemonių taikymo srities nustatymui atsižvelgiant į penkias veiklos kryptis (11). Komisija savo ruožtu paskelbė žaliąją knygą dėl galimos šešėlinės bankininkystės rizikos ES ir numatomų veiksmų šioms problemoms spręsti apibrėžiant reguliavimo priemones.

11

3.   Glaustas komunikato turinys

Glaustas komunikato turinys

| 3.1 | Komunikato pradžioje apžvelgiamos jau priimtos priemonės dviejose srityse: pirma, finansų subjektams skirtos priemonės, kuriomis siekiama griežtinti bankams ir draudimo įmonėms keliamus reikalavimus vykdant sandorius su šešėline bankų sistema ir parengti suderintą alternatyvaus investicinių fondų valdytojų sistemą; antra, rinkos vientisumui didinti skirtos priemonės orientuotos į rizikos perleidimo priemones, pakeitimo vertybiniais popieriais susitarimų griežtinimą ir kredito reitingų agentūrų sistemos stiprinimą. |
| --- | --- |

3.1

Komunikato pradžioje apžvelgiamos jau priimtos priemonės dviejose srityse: pirma, finansų subjektams skirtos priemonės, kuriomis siekiama griežtinti bankams ir draudimo įmonėms keliamus reikalavimus vykdant sandorius su šešėline bankų sistema ir parengti suderintą alternatyvaus investicinių fondų valdytojų sistemą; antra, rinkos vientisumui didinti skirtos priemonės orientuotos į rizikos perleidimo priemones, pakeitimo vertybiniais popieriais susitarimų griežtinimą ir kredito reitingų agentūrų sistemos stiprinimą.

| 3.2 | Komunikate taip pat nustatomos penkios prioritetinės veiklos sritys, kuriose Komisija ketina priimti papildomų priemonių:






  1) | šešėlinės bankininkystės skaidrumo didinimas, |
| --- | --- | --- |

3.2

Komunikate taip pat nustatomos penkios prioritetinės veiklos sritys, kuriose Komisija ketina priimti papildomų priemonių:

1)

šešėlinės bankininkystės skaidrumo didinimas,

| 2) | geresnės investicinių fondų, visų pirma pinigų rinkos fondų, sistemos užtikrinimas, |
| --- | --- |

2)

geresnės investicinių fondų, visų pirma pinigų rinkos fondų, sistemos užtikrinimas,

| 3) | vertybinių popierių teisės aktų kūrimas siekiant sumažinti su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusią riziką, |
| --- | --- |

3)

vertybinių popierių teisės aktų kūrimas siekiant sumažinti su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusią riziką,

| 4) | rizikos ribojimo priemonių stiprinimas bankų sektoriuje ir |
| --- | --- |

4)

rizikos ribojimo priemonių stiprinimas bankų sektoriuje ir

| 5) | šešėlinės bankininkystės priežiūros organizavimo gerinimas. |
| --- | --- |

5)

šešėlinės bankininkystės priežiūros organizavimo gerinimas.

Konkrečiai:

| 3.2.1 | kalbant apie šešėlinės bankininkystės skaidrumą, pastangas patikimų ir išsamių duomenų rinkimo ir keitimosi jais srityje papildys šešėlinės bankininkystės rizikos stebėsenos iniciatyvos ir centrinių duomenų apie išvestines finansines priemones saugyklų kūrimas ERIR sistemoje (12), finansinių priemonių rinkų direktyvos (FPRD) peržiūra (13), juridinio asmens identifikatoriaus (LEI) įvedimas ir didesnis vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių skaidrumas. |
| --- | --- |

3.2.1

kalbant apie šešėlinės bankininkystės skaidrumą, pastangas patikimų ir išsamių duomenų rinkimo ir keitimosi jais srityje papildys šešėlinės bankininkystės rizikos stebėsenos iniciatyvos ir centrinių duomenų apie išvestines finansines priemones saugyklų kūrimas ERIR sistemoje (12), finansinių priemonių rinkų direktyvos (FPRD) peržiūra (13), juridinio asmens identifikatoriaus (LEI) įvedimas ir didesnis vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių skaidrumas.

12

13

| 3.2.2 | Kai kuriems investiciniams fondams, ypač, Europoje įsisteigusiems ar parduodamiems pinigų rinkos fondams, siūlomos naujos taisyklės jų likvidumui ir stabilumui gerinti, taip pat reformuojamos kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS) taikomos taisyklės. |
| --- | --- |

3.2.2

Kai kuriems investiciniams fondams, ypač, Europoje įsisteigusiems ar parduodamiems pinigų rinkos fondams, siūlomos naujos taisyklės jų likvidumui ir stabilumui gerinti, taip pat reformuojamos kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS) taikomos taisyklės.

| 3.2.3 | Su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusios rizikos mažinimo klausimu komunikate pabrėžiamos nuolatinės pastangos geriau suprasti problemas ir padaryti atitinkamas išvadas ir paaiškinama, kad norėdama taisyti padėtį Komisija numato pateikti pasiūlymą dėl vertybinių popierių teisės akto. |
| --- | --- |

3.2.3

Su vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandoriais susijusios rizikos mažinimo klausimu komunikate pabrėžiamos nuolatinės pastangos geriau suprasti problemas ir padaryti atitinkamas išvadas ir paaiškinama, kad norėdama taisyti padėtį Komisija numato pateikti pasiūlymą dėl vertybinių popierių teisės akto.

| 3.2.4 | Siekiant riboti užkrato ir arbitražo riziką, 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojus Kapitalo poreikio reglamentui (KPR) (14) ir Direktyvai dėl kapitalo poreikio (KPD IV) (15) bus sustiprinta bankams taikoma rizikos ribojimo sistema, visų pirma griežtesnėmis taisyklėmis, pagal kurias bankams bus keliami papildomi kapitalo reikalavimai jiems vykdant sandorius su nereguliuojamais finansų subjektais, sugriežtintomis nuostatomis dėl jų mokumo ir naujais likvidumo standartais. Be to, siekiant sumažinti arbitražo riziką, numatoma apsvarstyti galimybę išplėsti rizikos ribojimo taisyklių taikymo sritį. |
| --- | --- |

3.2.4

Siekiant riboti užkrato ir arbitražo riziką, 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojus Kapitalo poreikio reglamentui (KPR) (14) ir Direktyvai dėl kapitalo poreikio (KPD IV) (15) bus sustiprinta bankams taikoma rizikos ribojimo sistema, visų pirma griežtesnėmis taisyklėmis, pagal kurias bankams bus keliami papildomi kapitalo reikalavimai jiems vykdant sandorius su nereguliuojamais finansų subjektais, sugriežtintomis nuostatomis dėl jų mokumo ir naujais likvidumo standartais. Be to, siekiant sumažinti arbitražo riziką, numatoma apsvarstyti galimybę išplėsti rizikos ribojimo taisyklių taikymo sritį.

14

15

| 3.2.5 | Siekiant užtikrinti geresnę priežiūrą pabrėžiamas difuzinis, daugiaaspektis ir dinamiškas šešėlinės bankininkystės sektoriaus pobūdis ir dėl rizikos ribojimo kontrolės kylančios problemos, pavyzdžiui, tarpvalstybinės galimybės apeiti rizikos ribojimo taisykles. Europos lygmeniu vyksta preliminarūs darbai Europos sisteminės rizikos valdyboje (ESRV) ir Europos priežiūros institucijose. Šis aspektas, taip pat galimas poreikis išaiškinti kiekvienos institucijos institucinį vaidmenį bus iš esmės svarstomi vykdant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūrą, kurią Komisija numato atlikti 2013 m. |
| --- | --- |

3.2.5

Siekiant užtikrinti geresnę priežiūrą pabrėžiamas difuzinis, daugiaaspektis ir dinamiškas šešėlinės bankininkystės sektoriaus pobūdis ir dėl rizikos ribojimo kontrolės kylančios problemos, pavyzdžiui, tarpvalstybinės galimybės apeiti rizikos ribojimo taisykles. Europos lygmeniu vyksta preliminarūs darbai Europos sisteminės rizikos valdyboje (ESRV) ir Europos priežiūros institucijose. Šis aspektas, taip pat galimas poreikis išaiškinti kiekvienos institucijos institucinį vaidmenį bus iš esmės svarstomi vykdant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūrą, kurią Komisija numato atlikti 2013 m.

4.   Pastabos

Pastabos

| 4.1 | Prasidėjus finansų krizei EESRK kelete nuomonių (16) išdėstė pilietinės visuomenės požiūrį į daugelį klausimų, susijusių su finansų sistemos funkcionavimu, ir pateikė tiek bendro pobūdžio, tiek dalykiškų pastabų ir rekomendacijų dėl kredito įstaigų gaivinimo ir pertvar kymo (17). |
| --- | --- |

4.1

Prasidėjus finansų krizei EESRK kelete nuomonių (16) išdėstė pilietinės visuomenės požiūrį į daugelį klausimų, susijusių su finansų sistemos funkcionavimu, ir pateikė tiek bendro pobūdžio, tiek dalykiškų pastabų ir rekomendacijų dėl kredito įstaigų gaivinimo ir pertvar kymo (17).

16

17

| 4.1.1 | EESRK mano, kad žalioji knyga „Šešėlinis bankų sektorius“ (18) yra svarbus ir teisingas žingsnis esamoms problemoms spręsti, kartu, be kita ko, pabrėžia, kad būtina naikinti šešėlinę veiklą, kuriai turi būti taikomi tie patys reglamentavimo ir prudenciniai reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK mano, kad žalioji knyga „Šešėlinis bankų sektorius“ (18) yra svarbus ir teisingas žingsnis esamoms problemoms spręsti, kartu, be kita ko, pabrėžia, kad būtina naikinti šešėlinę veiklą, kuriai turi būti taikomi tie patys reglamentavimo ir prudenciniai reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai.

18

| 4.2 | EESRK palankiai vertina tai, kad riziką ribojančios priežiūros klausimas keliamas pasaulio mastu siekiant išplėsti reglamentavimo priemonių ir kontrolės taikymą visoms sisteminės svarbos finansų įstaigoms, priemonėms ir rinkoms (19). Komitetas taip pat džiaugiasi, kad neseniai vykusiame G20 (20) susitikime buvo patvirtintos FST rekomendacijos, kurioms nagrinėjamame komunikate visiškai pritariama. |
| --- | --- |

4.2

EESRK palankiai vertina tai, kad riziką ribojančios priežiūros klausimas keliamas pasaulio mastu siekiant išplėsti reglamentavimo priemonių ir kontrolės taikymą visoms sisteminės svarbos finansų įstaigoms, priemonėms ir rinkoms (19). Komitetas taip pat džiaugiasi, kad neseniai vykusiame G20 (20) susitikime buvo patvirtintos FST rekomendacijos, kurioms nagrinėjamame komunikate visiškai pritariama.

19

20

| 4.3 | EESRK ragina Komisiją konkrečiai nurodyti šešėlinės bankininkystės sektoriaus priežiūros stiprinimo veiksmus ir pateikti jų vykdymo grafiką įdiegiant atitinkamą priežiūros mechanizmą, skubiai paaiškinant priežiūros institucijų institucinį vaidmenį vykdant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūrą. |
| --- | --- |

4.3

EESRK ragina Komisiją konkrečiai nurodyti šešėlinės bankininkystės sektoriaus priežiūros stiprinimo veiksmus ir pateikti jų vykdymo grafiką įdiegiant atitinkamą priežiūros mechanizmą, skubiai paaiškinant priežiūros institucijų institucinį vaidmenį vykdant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS) peržiūrą.

| 4.4 | Atsižvelgiant į tai, kad vienose šalyse šešėlinei veiklai ir subjektams gali būti taikoma reguliavimo tvarka, o kitose – ne, ypač svarbu skirtingoms šalims, pačiam bankų sektoriui ir šešėlinės bankininkystės subjektams užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas taikant tinkamus mechanizmus, kad dėl reguliacinio arbitražo nebūtų iškraipomos reguliavimo priemonių suteikiamos paskatos. |
| --- | --- |

4.4

Atsižvelgiant į tai, kad vienose šalyse šešėlinei veiklai ir subjektams gali būti taikoma reguliavimo tvarka, o kitose – ne, ypač svarbu skirtingoms šalims, pačiam bankų sektoriui ir šešėlinės bankininkystės subjektams užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas taikant tinkamus mechanizmus, kad dėl reguliacinio arbitražo nebūtų iškraipomos reguliavimo priemonių suteikiamos paskatos.

| 4.5 | Konkrečiai, EESRK pažymi, kad duomenų analizės klausimu reguliavimo institucijos turi taikyti pasaulio mastu suderintą metodą, bendrus principus ir atvirus sektoriams numatytus standartus, kad būtų galima greitai keistis duomenimis ir veikti laiku bei efektyviai siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir apsaugoti finansų stabilumą. |
| --- | --- |

4.5

Konkrečiai, EESRK pažymi, kad duomenų analizės klausimu reguliavimo institucijos turi taikyti pasaulio mastu suderintą metodą, bendrus principus ir atvirus sektoriams numatytus standartus, kad būtų galima greitai keistis duomenimis ir veikti laiku bei efektyviai siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir apsaugoti finansų stabilumą.

| 4.6 | EESRK laikosi nuomonės, kad šešėlinės bankininkystės augimo apimtis ir tempas yra dar vienas svarbus sisteminės rizikos veiksnys ir primena, kad viename FST 2012 m. dokumente (21) teigiama, kad 2011 m. jis pasiekė 67 000 mlrd. dolerių, palyginti su 26 000 mlrd. 2002 m., t. y. sudaro 111 proc. visų FST analizuotų šalių BVP. |
| --- | --- |

4.6

EESRK laikosi nuomonės, kad šešėlinės bankininkystės augimo apimtis ir tempas yra dar vienas svarbus sisteminės rizikos veiksnys ir primena, kad viename FST 2012 m. dokumente (21) teigiama, kad 2011 m. jis pasiekė 67 000 mlrd. dolerių, palyginti su 26 000 mlrd. 2002 m., t. y. sudaro 111 proc. visų FST analizuotų šalių BVP.

21

| 4.7 | EESRK taip pat mano, kad būtų naudinga klausimą išanalizuoti šešėlinės bankininkystės sektoriaus veiklos, o ne subjektų požiūriu, kadangi minėtos veiklos priežiūra ir kontrolė yra pagrindinis sėkmingo priimtų priemonių taikymo uždavinys. |
| --- | --- |

4.7

EESRK taip pat mano, kad būtų naudinga klausimą išanalizuoti šešėlinės bankininkystės sektoriaus veiklos, o ne subjektų požiūriu, kadangi minėtos veiklos priežiūra ir kontrolė yra pagrindinis sėkmingo priimtų priemonių taikymo uždavinys.

| 4.8 | EESRK laikosi nuomonės, kad ši didelio masto ir iškreiptos praktikos problema aktuali ne tik šešėlinės bankininkystės sistemai. Akivaizdu, kad dar trūkstant ir skaidrumo, labai didelio banko modelis kelia ekonomikos destabilizavimo pavojų, dėl kurio visai visuomenei tenka mokėti už „per didelių, arba pernelyg tarpusavyje susijusių, kad bankrutuotų“ įstaigų gelbėjimą. |
| --- | --- |

4.8

EESRK laikosi nuomonės, kad ši didelio masto ir iškreiptos praktikos problema aktuali ne tik šešėlinės bankininkystės sistemai. Akivaizdu, kad dar trūkstant ir skaidrumo, labai didelio banko modelis kelia ekonomikos destabilizavimo pavojų, dėl kurio visai visuomenei tenka mokėti už „per didelių, arba pernelyg tarpusavyje susijusių, kad bankrutuotų“ įstaigų gelbėjimą.

| 4.9 | EESRK pažymi, kad norint didinti Europos finansų pramonės konkurencingumą ir stabilumą reikia ne tik reformuoti Europos finansų sistemą, bet ir iš esmės nagrinėti bankų dydžio problemą, kadangi dideli bankai „negali“ bankrutuoti. Taigi, reikia skatinti skaidrumą, racionalizuoti bankų grupių veiklos apimtis ir sumažinti įmonių grupių tarpusavio priklausomybę. |
| --- | --- |

4.9

EESRK pažymi, kad norint didinti Europos finansų pramonės konkurencingumą ir stabilumą reikia ne tik reformuoti Europos finansų sistemą, bet ir iš esmės nagrinėti bankų dydžio problemą, kadangi dideli bankai „negali“ bankrutuoti. Taigi, reikia skatinti skaidrumą, racionalizuoti bankų grupių veiklos apimtis ir sumažinti įmonių grupių tarpusavio priklausomybę.

| 4.10 | Todėl, EESRK manymu, taikant priežiūros priemones ir įgyvendinant struktūrines reformas taip pat būtina veiksmingai kovoti su bet kokiais finansų sektoriaus nukrypimais. Komitetas ragina Komisiją spartinti bendro pertvarkymo mechanizmo įvedimo procedūras atsižvelgiant į E. Liikanen ataskaitoje ir Europos Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ataskaitoje dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos (22) pateiktas rekomendacijas. |
| --- | --- |

4.10

Todėl, EESRK manymu, taikant priežiūros priemones ir įgyvendinant struktūrines reformas taip pat būtina veiksmingai kovoti su bet kokiais finansų sektoriaus nukrypimais. Komitetas ragina Komisiją spartinti bendro pertvarkymo mechanizmo įvedimo procedūras atsižvelgiant į E. Liikanen ataskaitoje ir Europos Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ataskaitoje dėl ES bankų sektoriaus struktūros reformos (22) pateiktas rekomendacijas.

22

| 4.11 | Kadangi sudėtinga ir sunku veiksmingai prižiūrėti difuzinį, daugiaaspektį ir lengvai prisitaikantį šešėlinės bankininkystės sektorių, EESRK ragina Komisiją skubiai išaiškinti, ar kompetentingos nacionalinės ir Europos priežiūros institucijos, įskaitant bendrą priežiūros mechanizmą (angl. SSM), turi reikiamų išteklių, kontrolės priemonių ir galių. |
| --- | --- |

4.11

Kadangi sudėtinga ir sunku veiksmingai prižiūrėti difuzinį, daugiaaspektį ir lengvai prisitaikantį šešėlinės bankininkystės sektorių, EESRK ragina Komisiją skubiai išaiškinti, ar kompetentingos nacionalinės ir Europos priežiūros institucijos, įskaitant bendrą priežiūros mechanizmą (angl. SSM), turi reikiamų išteklių, kontrolės priemonių ir galių.

| 4.12 | EESRK mano, kad tam, kad priežiūra būtų veiksminga, ji turi būti papildoma veiksmingų, atbaidančių ir proporcingų sankcijų sistemomis, skelbiant sankcijų dydžius ir informuojant apie taisyklių pažeidėjus. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Europos taisyklių nesilaiko trečiųjų šalių fiziniai ir juridiniai asmenys. |
| --- | --- |

4.12

EESRK mano, kad tam, kad priežiūra būtų veiksminga, ji turi būti papildoma veiksmingų, atbaidančių ir proporcingų sankcijų sistemomis, skelbiant sankcijų dydžius ir informuojant apie taisyklių pažeidėjus. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Europos taisyklių nesilaiko trečiųjų šalių fiziniai ir juridiniai asmenys.

| 4.13 | EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti finansinių produktų vartotojų apsaugą nuo nesąžiningos praktikos, kai siūlomi produktai ar paslaugos neatitinka tikrovės, jiems nesuteiktos mokumo garantijos arba sutartyse numatytos nesąžiningos sąlygos; primena, kad siekiant labiau apsaugoti vartotojus ir užtikrinti skaidresnį bei veiksmingesnį jų skundų nagrinėjimą siūlė įsteigti Europos finansinių paslaugų vartotojų apsaugos agentūrą. |
| --- | --- |

4.13

EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti finansinių produktų vartotojų apsaugą nuo nesąžiningos praktikos, kai siūlomi produktai ar paslaugos neatitinka tikrovės, jiems nesuteiktos mokumo garantijos arba sutartyse numatytos nesąžiningos sąlygos; primena, kad siekiant labiau apsaugoti vartotojus ir užtikrinti skaidresnį bei veiksmingesnį jų skundų nagrinėjimą siūlė įsteigti Europos finansinių paslaugų vartotojų apsaugos agentūrą.

| 4.14 | Patogios naudoti interneto svetainės ir kitos šiuolaikinės informacinės priemonės gali suteikti vartotojams galimybę palyginti ir išsirinkti produktus bei paslaugas ir taip užtikrinti konkurenciją ir savireguliaciją šio sektoriaus rinkoje. |
| --- | --- |

4.14

Patogios naudoti interneto svetainės ir kitos šiuolaikinės informacinės priemonės gali suteikti vartotojams galimybę palyginti ir išsirinkti produktus bei paslaugas ir taip užtikrinti konkurenciją ir savireguliaciją šio sektoriaus rinkoje.

| 4.15 | EESRK ragina Komisiją skubiai atlikti poveikio analizę, kad būtų baigtos rengti naujos likvidumo taisyklės ir atlikti daugelio nuo ekonomikos ir finansų krizės pradžios priimtų teisės aktų veiksmingumo ir proporcingumo ekonominės naudos tyrimą, kad būtų galima atlikti bendrą ES finansinių produktų rinką reguliuojančių teisės aktų poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

4.15

EESRK ragina Komisiją skubiai atlikti poveikio analizę, kad būtų baigtos rengti naujos likvidumo taisyklės ir atlikti daugelio nuo ekonomikos ir finansų krizės pradžios priimtų teisės aktų veiksmingumo ir proporcingumo ekonominės naudos tyrimą, kad būtų galima atlikti bendrą ES finansinių produktų rinką reguliuojančių teisės aktų poveikio vertinimą.

| 4.16 | EESRK taip pat pažymi, kad šiems teisės aktams būtina užtikrinti pažangią ekspertų ir mokslininkų paramą sprendžiant su duomenų rinkimu ir keitimusi susijusius klausimus. Taip pat reikėtų apskritai išsamiau stebėti šešėlinės bankininkystės subjektų raidos dinamiką ir nustatyti realiajai ekonomikai palankius aspektus bei veiksnius, galinčius tapti naujais pažeidžiamumo ir sisteminės rizikos šaltiniais. |
| --- | --- |

4.16

EESRK taip pat pažymi, kad šiems teisės aktams būtina užtikrinti pažangią ekspertų ir mokslininkų paramą sprendžiant su duomenų rinkimu ir keitimusi susijusius klausimus. Taip pat reikėtų apskritai išsamiau stebėti šešėlinės bankininkystės subjektų raidos dinamiką ir nustatyti realiajai ekonomikai palankius aspektus bei veiksnius, galinčius tapti naujais pažeidžiamumo ir sisteminės rizikos šaltiniais.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Žr. šios nuomonės 3.2 punktą.

1

(2)  OL C 11, 2013 1 15, p. 39.

2

(3)  COM(2013) 614 final, 3.4 punktas.

3

(4)  Ne biržos išvestinės finansinės priemonės, pagrindinės sandorio šalys ir sandorių duomenų saugyklos.

4

(5)  Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_fr.htm.

5

(6)  OL C 143, 2012 5 22, p. 3.

6

(7)  COM(2013) 614 final, p. 3.

7

(8)  Nicholas Gregory Mankiw ir Mark Taylor Economics: Special Edition with Global Economic Watch (UK: Cengage Learning EMEA, 2010).

8

Economics: Special Edition with Global Economic Watch

(9)  OL C 11, 2013 1 15, p. 39, žalioji knyga „Šešėlinis bankų sektorius“

9

(10)  Gramm-Leach-Blilay įstatymu (1999 m.) JAV buvo panaikinti skirtumai tarp komercinių bankų ir hipotekos bankų, taip pat tarp draudimo įmonių ir biržos brokerio bendrovių.

10

(11)  Tradicinių bankų ir šešėlinio bankų sektoriaus subjektų sąveika (Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas (angl. BCBS)), pinigų rinkos fondų sisteminė rizika (Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO), esami pakeitimo vertybiniais popieriais reikalavimai (IOSCO ir BCBS), kiti šešėlinės bankininkystės sektoriaus subjektai (FST), vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai (FST).

11

(12)  Ne biržos išvestinės finansinės priemonės, pagrindinės sandorio šalys ir sandorių duomenų saugyklos.

12

(13)  Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid/index_fr.htm.

13

(14)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, OL L 176, 2013 6 27, p.1.

14

(15)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

15

(16)  Be kita ko žr. OL C 11, 2013 1 15, p. 59; OL C 299, 2012 10 4, p. 76; OL C 191, 2012 6 29, p. 80; OL C 181, 2012 6 21, p. 64; OL C 181, 2012 6 21, p. 68. Šias nuomones galima rasti EESRK interneto svetainėje adresu: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.financial-markets-opinions).

16

(17)  OL C 44, 2013 2 15, p. 68.

17

(18)  OL C 11, 2013 1 15, p. 39.

18

(19)  G20 aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatas, Londonas, 2009 m. balandžio 2 d.

19

(20)  Sankt Peterburgas, 2013 m. rugsėjo 5–6 d.

20

(21)  2012 m. Finansinio stabilumo tarybos Šešėlinės bankininkystės sistemos stebėsenos ataskaita (FST, 2012 m.).

21

(22)  2013/2021 (INI).

22

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/61

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl investicijų į inovacijas teisės aktų rinkinio

(COM(2013) 494 final,

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD),

COM(2013) 495 final — 2013/0240 (NLE),

COM(2013) 496 final — 2013/0241 (NLE),

COM(2013) 497 final — 2013/0242 (COD),

COM(2013) 498 final — 2013/0243 (COD),

COM(2013) 500 final — 2013/0233 (COD),

COM(2013) 501 final — 2013/0234 (NLE),

COM(2013) 503 final — 2013/0237 (NLE),

COM(2013) 505 final — 2013/0244 (NLE),

COM(2013) 506 final — 2013/0245 (NLE))

2014/C 170/10

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Bendrapranešėjė Laure BATUT

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnio 1 dalimi, 2013 m. liepos 29 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagal programą „Horizontas 2020“. Veiksminga inovacijų ir augimo Europoje skatinimo priemonė

COM(2013) 494 final.

Europos Parlamentas, 2013 m. rugsėjo 10 d., ir Taryba, 2013 m. rugsėjo 3 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 185 straipsniu ir 188 straipsnio antra pastraipa, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo bendroje kelių valstybių narių mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje mokslinius tyrimus vykdančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms remti

COM(2013) 493 final – 2013/0232 (COD)

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių kartu įgyvendinamoje Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programoje

COM(2013) 497 final – 2013/0242 (COD)

Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje antrojoje Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje programoje

COM(2013) 498 final – 2013/0243 (COD)

Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programoje

COM(2013) 500 final – 2013/0233 (COD).

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsniu ir 188 straipsnio pirma pastraipa, 2013 m. rugsėjo 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl II naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės

COM(2013) 495 final – 2013/0240 (NLE)

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės

COM(2013) 496 final – 2013/0241 (NLE)

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrosios įmonės ECSEL

COM(2013) 501 final – 2013/0234 (NLE)

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“

COM(2013) 505 final – 2013/0244 (NLE)

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl II kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės

COM(2013) 506 final – 2013/0245 (NLE).

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 ir 188 straipsniais, 2013 m. rugsėjo 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo ir bendros įmonės veikla pratęsiama iki 2024 m.

COM(2013) 503 final – 2013/0237 (NLE).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 105 nariams balsavus už, nė vienam – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria, kad partnerystės yra labai naudingos plėtojant inovacijas ir kad galima dar labiau pasinaudoti jų potencialu. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria, kad partnerystės yra labai naudingos plėtojant inovacijas ir kad galima dar labiau pasinaudoti jų potencialu.

| 1.2 | EESRK mano, kad svarbu tobulinti dešimt pasiūlytų iniciatyvų, užtikrinti jų sinergiją ir skirti programos „Horizontas 2020“ finansinę paramą, kadangi nuo kitų partnerystės formų jos skiriasi savo priemonėmis, forma ir turiniu. |
| --- | --- |

1.2

EESRK mano, kad svarbu tobulinti dešimt pasiūlytų iniciatyvų, užtikrinti jų sinergiją ir skirti programos „Horizontas 2020“ finansinę paramą, kadangi nuo kitų partnerystės formų jos skiriasi savo priemonėmis, forma ir turiniu.

| 1.3 | Komitetas prašo užtikrinti šioms iniciatyvoms patikimą ilgalaikį finansavimą ir tvirtą reglamentavimo sistemą siekiant sumažinti joms būdingus didelės rizikos veiksnius ir sudaryti galimybę prisidėti prie ES bendrų tvaraus vystymosi, užimtumo ir aukštos kvalifikacijos specialistų rengimo tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas prašo užtikrinti šioms iniciatyvoms patikimą ilgalaikį finansavimą ir tvirtą reglamentavimo sistemą siekiant sumažinti joms būdingus didelės rizikos veiksnius ir sudaryti galimybę prisidėti prie ES bendrų tvaraus vystymosi, užimtumo ir aukštos kvalifikacijos specialistų rengimo tikslų įgyvendinimo.

| 1.4 | EESRK pažymi, kad šios priemonės yra svarbios siekiant užtikrinti daugiau lėšų investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, tačiau jos turi būti lanksčios, paprastos, nebiurokratinės, atviros, skaidrios, atlikti papildomo finansavimo sverto poveikį ir sudaryti galimybę aktyviau dalyvauti mažosioms įmonėms, ypač nepalankių sąlygų regionų. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pažymi, kad šios priemonės yra svarbios siekiant užtikrinti daugiau lėšų investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, tačiau jos turi būti lanksčios, paprastos, nebiurokratinės, atviros, skaidrios, atlikti papildomo finansavimo sverto poveikį ir sudaryti galimybę aktyviau dalyvauti mažosioms įmonėms, ypač nepalankių sąlygų regionų.

| 1.5 | EESRK manymu, nustatyti tikslai turi būti išmatuojami ir orientuoti į inovacijas ir jų susiejimą su pramonės tikslais ir naujų vietų kūrimu, grindžiami bendra vidutinės ir ilgalaikės trukmės vizija, įgyvendinama suderintoje ir skaidrioje valdymo sistemoje, kurioje nustatyti aiškūs moksliniai ir techniniai bei socialiniai ir ekonominiai efektyvumo rodikliai. |
| --- | --- |

1.5

EESRK manymu, nustatyti tikslai turi būti išmatuojami ir orientuoti į inovacijas ir jų susiejimą su pramonės tikslais ir naujų vietų kūrimu, grindžiami bendra vidutinės ir ilgalaikės trukmės vizija, įgyvendinama suderintoje ir skaidrioje valdymo sistemoje, kurioje nustatyti aiškūs moksliniai ir techniniai bei socialiniai ir ekonominiai efektyvumo rodikliai.

valdymo

| 1.6 | Įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių institucinę partnerystę EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti mechanizmams, trukdantiems vykdyti prekybą vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista informacija (angl. insider trading), labiau pasinaudoti sverto poveikiu, programose ir projektuose vis daugiau dėmesio skirti įvairių formų mažosioms įmonėms, įskaitant socialinės ekonomikos, ir įgyvendinti veiksmingą komunikacijos politiką užtikrinant aktyvų vaidmenį suinteresuotųjų subjektų forumui visose bendrosiose įmonėse. |
| --- | --- |

1.6

Įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių institucinę partnerystę EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti mechanizmams, trukdantiems vykdyti prekybą vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista informacija (angl. insider trading), labiau pasinaudoti sverto poveikiu, programose ir projektuose vis daugiau dėmesio skirti įvairių formų mažosioms įmonėms, įskaitant socialinės ekonomikos, ir įgyvendinti veiksmingą komunikacijos politiką užtikrinant aktyvų vaidmenį suinteresuotųjų subjektų forumui visose bendrosiose įmonėse.

insider trading

| 1.7 | EESRK mano, kad ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (MTTP) biudžetas turi padėti proporcingiau paskirstyti ES išteklius viešojo sektoriaus subjektų partnerystei (P2P) didesnį dėmesį skiriant MVĮ, kurios grindžiamos aukštosiomis technologijomis ir klinikinėmis, medicinos ir technikinėmis inovacijomis ir skatina visų piliečių gerovę, visų pirma aktyvią gyvenseną ir pagalbą vyresnio amžiaus žmonėms. |
| --- | --- |

1.7

EESRK mano, kad ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (MTTP) biudžetas turi padėti proporcingiau paskirstyti ES išteklius viešojo sektoriaus subjektų partnerystei (P2P) didesnį dėmesį skiriant MVĮ, kurios grindžiamos aukštosiomis technologijomis ir klinikinėmis, medicinos ir technikinėmis inovacijomis ir skatina visų piliečių gerovę, visų pirma aktyvią gyvenseną ir pagalbą vyresnio amžiaus žmonėms.

| 1.8 | EESRK prašo vykdyti iniciatyvią komunikacijos politiką ir informuoti apie dešimties iniciatyvų įgyvendinimo pažangą ir rekomenduoja rengti kasmetines konferencijas, kuriose dalyvautų visi suinteresuotieji organizuotos pilietinės visuomenės subjektai, ir jose pristatyti metines ataskaitas apie pasiektus rezultatus ir būsimas strategijas, taip pat daugiakalbius praktinius vadovus apie pažangų dalyvavimą įvairiose ES partnerystės programose. |
| --- | --- |

1.8

EESRK prašo vykdyti iniciatyvią komunikacijos politiką ir informuoti apie dešimties iniciatyvų įgyvendinimo pažangą ir rekomenduoja rengti kasmetines konferencijas, kuriose dalyvautų visi suinteresuotieji organizuotos pilietinės visuomenės subjektai, ir jose pristatyti metines ataskaitas apie pasiektus rezultatus ir būsimas strategijas, taip pat daugiakalbius praktinius vadovus apie pažangų dalyvavimą įvairiose ES partnerystės programose.

| 1.9 | EESRK rekomenduoja Komisijai plėtoti iniciatyvią politiką, pavyzdžiui, įsteigti EESRK premiją už inovacijas ekonomikos ir socialinėje srityje. Turėtų būti orientuojamasi į tris svarbiausias kategorijas: susijusią mokslo ir verslo bendruomenę, novatoriškų rinkos pasiekimų naudotojus ir visus Sąjungos piliečius siekiant patenkinti visuomenės poreikius, visų pirma užimtumo ir mokymo srityje. Komitetas siūlo įsteigti Europos premiją už inovacijas ir ją skirti už novatoriškas prietaikas pramonės, ekonomikos arba socialinėje srityje, leidžiančias užtikrinti didesnį Europos pridėtinės vertės matomumą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK rekomenduoja Komisijai plėtoti iniciatyvią politiką, pavyzdžiui, įsteigti EESRK premiją už inovacijas ekonomikos ir socialinėje srityje. Turėtų būti orientuojamasi į tris svarbiausias kategorijas: susijusią mokslo ir verslo bendruomenę, novatoriškų rinkos pasiekimų naudotojus ir visus Sąjungos piliečius siekiant patenkinti visuomenės poreikius, visų pirma užimtumo ir mokymo srityje. Komitetas siūlo įsteigti Europos premiją už inovacijas ir ją skirti už novatoriškas prietaikas pramonės, ekonomikos arba socialinėje srityje, leidžiančias užtikrinti didesnį Europos pridėtinės vertės matomumą.

2.   Partnerystės. Aplinkybės

Partnerystės. Aplinkybės

| 2.1 | Iniciatyvoje „Horizontas 2020“ numatyta kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę svarbiausiuose sektoriuose, kuriuose moksliniai tyrimai ir inovacijos gali padėti:






  — | pasiekti ES konkurencingumo tikslus, |
| --- | --- | --- |

2.1

Iniciatyvoje „Horizontas 2020“ numatyta kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę svarbiausiuose sektoriuose, kuriuose moksliniai tyrimai ir inovacijos gali padėti:

—

pasiekti ES konkurencingumo tikslus,

| — | įveikti visuomenei kylančius iššūkius, |
| --- | --- |

—

įveikti visuomenei kylančius iššūkius,

| — | geriau suderinti ES paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, |
| --- | --- |

—

geriau suderinti ES paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms,

| — | pritraukti daugiau pramonės investicijų į mokslinių tyrimų ir inovacijų sritį. |
| --- | --- |

—

pritraukti daugiau pramonės investicijų į mokslinių tyrimų ir inovacijų sritį.

| 2.2 | Reikia atkreipti dėmesį, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra įvairių partnerystės formų:






  — | Institucinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, bendrosios įmonės, kaip nurodyta SESV 187 straipsnyje (ankstesnis 171 straipsnis): naujoviškų vaistų, kuro elementų ir vandenilio, „Švaraus dangaus“, biologinės pramonės sektoriaus, elektronikos komponentų ir sistemų, oro eismo vadybos. |
| --- | --- | --- |

2.2

Reikia atkreipti dėmesį, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra įvairių partnerystės formų:

—

Institucinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, bendrosios įmonės, kaip nurodyta SESV 187 straipsnyje (ankstesnis 171 straipsnis): naujoviškų vaistų, kuro elementų ir vandenilio, „Švaraus dangaus“, biologinės pramonės sektoriaus, elektronikos komponentų ir sistemų, oro eismo vadybos.

Institucinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

| — | Sutartinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė sudarant susitarimo memorandumą (angl. Memorandum of Understanding), kuriame nustatomi strateginiai tikslai, orientacinis biudžetas ir konsultavimosi mechanizmai: ateities gamyklos, didelio energinio naudingumo pastatų, ekologiškų transporto priemonių, ateities interneto, tvarių pramonės procesų, robotų technikos, fotonikos, itin našių kompiuterių srityse. |
| --- | --- |

—

Sutartinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė sudarant susitarimo memorandumą (angl. Memorandum of Understanding), kuriame nustatomi strateginiai tikslai, orientacinis biudžetas ir konsultavimosi mechanizmai: ateities gamyklos, didelio energinio naudingumo pastatų, ekologiškų transporto priemonių, ateities interneto, tvarių pramonės procesų, robotų technikos, fotonikos, itin našių kompiuterių srityse.

Sutartinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

Memorandum of Understanding

| — | Europos technologijų platformos, padedančios apibrėžti Europos inovacijų partnerystes, Europos technologijų iniciatyvas, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, viešojo sektoriaus subjektų partnerystes, ERANET, žinių ir inovacijos bendriją. |
| --- | --- |

—

Europos technologijų platformos, padedančios apibrėžti Europos inovacijų partnerystes, Europos technologijų iniciatyvas, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, viešojo sektoriaus subjektų partnerystes, ERANET, žinių ir inovacijos bendriją.

Europos technologijų platformos

| — | Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė (P2P), kaip ji apibrėžta SESV 185 straipsnyje, grindžiama dalyvavimu bendrose valstybių narių ir ES programose ir finansuojama pagal programą „Horizontas 2020“: vystomasis bendradarbiavimas klinikinių tyrimų srityje, metrologijos, MVĮ, aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo programos. |
| --- | --- |

—

Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė (P2P), kaip ji apibrėžta SESV 185 straipsnyje, grindžiama dalyvavimu bendrose valstybių narių ir ES programose ir finansuojama pagal programą „Horizontas 2020“: vystomasis bendradarbiavimas klinikinių tyrimų srityje, metrologijos, MVĮ, aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo programos.

Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė (P2P)

| — | Europos inovacijų partnerystė, įvesta strategijos „Europa 2020“ iniciatyva „Inovacijų sąjunga“: bendra bendradarbiavimo platforma, kurią valdo iniciatyvinė grupė, vadovaujama už atitinkamas sritis atsakingų Komisijos narių. Jų yra trys: žaliavos, žemės ūkio našumas ir tvarumas, aktyvus ir sveikas senėjimas. |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų partnerystė, įvesta strategijos „Europa 2020“ iniciatyva „Inovacijų sąjunga“: bendra bendradarbiavimo platforma, kurią valdo iniciatyvinė grupė, vadovaujama už atitinkamas sritis atsakingų Komisijos narių. Jų yra trys: žaliavos, žemės ūkio našumas ir tvarumas, aktyvus ir sveikas senėjimas.

Europos inovacijų partnerystė

| — | Žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB) sukurtos Europos inovacijos ir technologijos institute (EIT), tai yra? kompetencijos tinklai, susiję su integruotomis įvairiuose sektoriuose – švietimo, technologijų, mokslinių tyrimų, pramonės ir verslumo – partnerystėmis. Sukurtos trys ŽIB: klimato kaitos ŽIB (angl. Climate-KIC),IRT inovacijų ŽIB (angl. EIT ICT Labs) ir energetikos inovacijų ŽIB (angl. KIC InnoEnergy). Nustatytos šios teminės sritys: gamybos pramonė, ateities maistas, sveika gyvensena ir vyresnių žmonių aktyvumas, pažangi ir saugi visuomenė, judumas mieste. |
| --- | --- |

—

Žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB) sukurtos Europos inovacijos ir technologijos institute (EIT), tai yra? kompetencijos tinklai, susiję su integruotomis įvairiuose sektoriuose – švietimo, technologijų, mokslinių tyrimų, pramonės ir verslumo – partnerystėmis. Sukurtos trys ŽIB: klimato kaitos ŽIB (angl. Climate-KIC),IRT inovacijų ŽIB (angl. EIT ICT Labs) ir energetikos inovacijų ŽIB (angl. KIC InnoEnergy). Nustatytos šios teminės sritys: gamybos pramonė, ateities maistas, sveika gyvensena ir vyresnių žmonių aktyvumas, pažangi ir saugi visuomenė, judumas mieste.

Žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB

Climate-KIC),

EIT ICT Labs

KIC InnoEnergy

| — | Pažangiosios specializacijos strategijos
  (anlg.
  Smart Specialisation
  ) (RIS3) ES regioninės politikos ir struktūrinių fondų srityje, visų pirma Regioninės inovacijų strategijos mokslinių tyrimų, inovacijų (įskaitant socialines ir technologines inovacijas), technologijų perdavimo ir informacinių technologijų plėtojimo srityje laikantis nuoseklumo su naujomis sanglaudos politikos 2014–2020 m. gairėmis. |
| --- | --- |

—

Pažangiosios specializacijos strategijos
  (anlg.
  Smart Specialisation
  ) (RIS3) ES regioninės politikos ir struktūrinių fondų srityje, visų pirma Regioninės inovacijų strategijos mokslinių tyrimų, inovacijų (įskaitant socialines ir technologines inovacijas), technologijų perdavimo ir informacinių technologijų plėtojimo srityje laikantis nuoseklumo su naujomis sanglaudos politikos 2014–2020 m. gairėmis.

Pažangiosios specializacijos strategijos

Smart Specialisation

(RIS3

| 2.3 | Institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip ES struktūra remiantis SESV 185 straipsniu (EB, EURATOM Nr. 1605/002) parodė, kad reikia įtraukti kitas kategorijas siekiant išplėsti turimas priemones ir privačioms partnerystėms pasiūlyti lankstesnes ir lengviau prieinamas priemones palyginti su tomis, kurios taikomos ES institucijoms. |
| --- | --- |

2.3

Institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip ES struktūra remiantis SESV 185 straipsniu (EB, EURATOM Nr. 1605/002) parodė, kad reikia įtraukti kitas kategorijas siekiant išplėsti turimas priemones ir privačioms partnerystėms pasiūlyti lankstesnes ir lengviau prieinamas priemones palyginti su tomis, kurios taikomos ES institucijoms.

| 2.4 | Iniciatyvoje „Horizontas 2020“ numatytas viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes galima laikyti novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, kurios apibrėžtos ir įgyvendinamos atvirai ir skaidriai remiantis nepriklausomų ekspertų atliktu vertinimu. Joms būdinga:






  — | labai svarbi europinė pridėtinė vertė, |
| --- | --- | --- |

2.4

Iniciatyvoje „Horizontas 2020“ numatytas viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes galima laikyti novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, kurios apibrėžtos ir įgyvendinamos atvirai ir skaidriai remiantis nepriklausomų ekspertų atliktu vertinimu. Joms būdinga:

—

labai svarbi europinė pridėtinė vertė,

| — | poveikis pramonės konkurencingumui ir tvariam augimui, |
| --- | --- |

—

poveikis pramonės konkurencingumui ir tvariam augimui,

| — | nurodytų socialinių ir ekonominių tikslų kokybė, visų pirma užimtumo ir mokymo srityse, |
| --- | --- |

—

nurodytų socialinių ir ekonominių tikslų kokybė, visų pirma užimtumo ir mokymo srityse,

| — | bendra vizija grindžiamas subalansuotas visų partnerių indėlis, |
| --- | --- |

—

bendra vizija grindžiamas subalansuotas visų partnerių indėlis,

| — | aiškiai apibrėžtas kiekvieno partnerio vaidmuo, |
| --- | --- |

—

aiškiai apibrėžtas kiekvieno partnerio vaidmuo,

| — | svarbiausi veiklos rezultatų rodikliai, |
| --- | --- |

—

svarbiausi veiklos rezultatų rodikliai,

| — | derėjimas su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų strategine programa, |
| --- | --- |

—

derėjimas su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų strategine programa,

| — | patikimo finansų valdymo sistema, |
| --- | --- |

—

patikimo finansų valdymo sistema,

| — | gebėjimas užtikrinti naujų investicijų sverto poveikį, |
| --- | --- |

—

gebėjimas užtikrinti naujų investicijų sverto poveikį,

| — | atviras ir skaidrus valdymo, kuriame dalyvauja taip pat ir mažosios įmonės, pagrindas. |
| --- | --- |

—

atviras ir skaidrus valdymo, kuriame dalyvauja taip pat ir mažosios įmonės, pagrindas.

| 2.5 | Jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) yra išbandyta viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo forma. |
| --- | --- |

2.5

Jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) yra išbandyta viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo forma.

| 2.6 | JTI dažniausiai susiję su Europos technologijų platformomis (ETP), dėl kurių EESRK jau turėjo progą išdėstyti savo nuomonę (1), ir, visų pirma ETP, kurioms esamų įprastų priemonių MTTP veiklai remti nepakanka, kad būtų galima pasiekti strateginėse programose numatytus tikslus. |
| --- | --- |

2.6

JTI dažniausiai susiję su Europos technologijų platformomis (ETP), dėl kurių EESRK jau turėjo progą išdėstyti savo nuomonę (1), ir, visų pirma ETP, kurioms esamų įprastų priemonių MTTP veiklai remti nepakanka, kad būtų galima pasiekti strateginėse programose numatytus tikslus.

1

| 2.7 | EESRK pritaria, kad partnerystės yra labai naudingos ir kad reikia plačiau pasinaudoti jų potencialu. Todėl palankiai vertina „Komisijos ketinimą, įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, steigti ir skatinti Europos inovacijų partnerystes (EIP)“. |
| --- | --- |

2.7

EESRK pritaria, kad partnerystės yra labai naudingos ir kad reikia plačiau pasinaudoti jų potencialu. Todėl palankiai vertina „Komisijos ketinimą, įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, steigti ir skatinti Europos inovacijų partnerystes (EIP)“.

| 2.8 | Be to, Komitetas jau pabrėžė „lemiamą inovacijų reikšmę strategijai „Europa 2020“ ir ne karta tvirtino, kad „inovacijos nebūtinai yra linijinio proceso [...] rezultatas, bet atsiranda sudėtingo proceso metu[...] (2).“ |
| --- | --- |

2.8

Be to, Komitetas jau pabrėžė „lemiamą inovacijų reikšmę strategijai „Europa 2020“ ir ne karta tvirtino, kad „inovacijos nebūtinai yra linijinio proceso [...] rezultatas, bet atsiranda sudėtingo proceso metu[...] (2).“

2

| 2.9 | Nors moksliniai tyrimai ir inovacijos yra glaudžiai tarpusavyje susiję, negalima „nei inovacijų priskirti moksliniams tyrimams, nei mokslinių tyrimų priskirti inovacijoms. Tai būtų pagrindinių Europos vertybių kultūrinis nuskurdinimas (3).“ |
| --- | --- |

2.9

Nors moksliniai tyrimai ir inovacijos yra glaudžiai tarpusavyje susiję, negalima „nei inovacijų priskirti moksliniams tyrimams, nei mokslinių tyrimų priskirti inovacijoms. Tai būtų pagrindinių Europos vertybių kultūrinis nuskurdinimas (3).“

3

| 2.10 | EESRK dar kartą pabrėžia, kad pritaria siekiui skatinti socialines inovacijas, ypač įgyvendinant ES finansuojamas programas, pavyzdžiui, struktūrinių fondų arba Socialinių pokyčių ir inovacijų programą, kadangi tai yra priemonė sudaryti sąlygas papildomai remti socialinių įmonių finansinio pajėgumo plėtojimą (4). |
| --- | --- |

2.10

EESRK dar kartą pabrėžia, kad pritaria siekiui skatinti socialines inovacijas, ypač įgyvendinant ES finansuojamas programas, pavyzdžiui, struktūrinių fondų arba Socialinių pokyčių ir inovacijų programą, kadangi tai yra priemonė sudaryti sąlygas papildomai remti socialinių įmonių finansinio pajėgumo plėtojimą (4).

4

| 2.11 | EESRK pabrėžė partnerystės svarbą siekiant padidinti Europos kaip pasaulinio masto dalyvės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje patrauklumą. |
| --- | --- |

2.11

EESRK pabrėžė partnerystės svarbą siekiant padidinti Europos kaip pasaulinio masto dalyvės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje patrauklumą.

| 2.12 | EESRK pabrėžė, kad remia partnerystės tikslą suburti ES ir nacionalinius viešojo sektoriaus dalyvius į viešojo sektoriaus subjektų partnerystes ir į viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes (5) siekiant įveikti didžiuosius socialinius iššūkius ir stiprinti ES konkurencingumą. Analizuojant tokias iniciatyvas kaip:






  — | pagal Septintąją bendrąją programą taikyti partnerystės modeliai, |
| --- | --- | --- |

2.12

EESRK pabrėžė, kad remia partnerystės tikslą suburti ES ir nacionalinius viešojo sektoriaus dalyvius į viešojo sektoriaus subjektų partnerystes ir į viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes (5) siekiant įveikti didžiuosius socialinius iššūkius ir stiprinti ES konkurencingumą. Analizuojant tokias iniciatyvas kaip:

5

—

pagal Septintąją bendrąją programą taikyti partnerystės modeliai,

| — | Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, |
| --- | --- |

—

Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa,

| — | Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE), |
| --- | --- |

—

Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE),

| — | Inovacijų sąjungos politikos programa, |
| --- | --- |

—

Inovacijų sąjungos politikos programa,

| — | Europos inovacijų partnerystė „Aktyvus ir sveikas senėjimas“ (AHA) |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų partnerystė „Aktyvus ir sveikas senėjimas“ (AHA)

buvo galima šioje srityje pastebėti labai teigiamų aspektų (6).

6

| 2.13 | EESRK pritaria metodui, kurį Komisija taikė rengdama dešimt investicijų į inovacijas paketo pasiūlymų ir kuriame atsižvelgiama į viešų konsultacijų rezultatus, poveikio vertinimus ir veiksmų planus. |
| --- | --- |

2.13

EESRK pritaria metodui, kurį Komisija taikė rengdama dešimt investicijų į inovacijas paketo pasiūlymų ir kuriame atsižvelgiama į viešų konsultacijų rezultatus, poveikio vertinimus ir veiksmų planus.

| 2.14 | EESRK savo ruožtu 2013 m. spalio 31 d. surengė klausymą dėl pasiūlytų iniciatyvų rinkinio, kuriame dalyvavo nemažai suinteresuotų pilietinės visuomenės atstovų, įkurtų bendrų įmonių aukštų vadovų ir Komisijos atstovų. |
| --- | --- |

2.14

EESRK savo ruožtu 2013 m. spalio 31 d. surengė klausymą dėl pasiūlytų iniciatyvų rinkinio, kuriame dalyvavo nemažai suinteresuotų pilietinės visuomenės atstovų, įkurtų bendrų įmonių aukštų vadovų ir Komisijos atstovų.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK tvirtai remia Komisijos iniciatyvų paketą ir mano, kad tiek pasiūlymai dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip ji apibrėžta SESV 187 straipsnyje, tiek dėl P2P partnerystės remiantis SESV 185 straipsniu yra veiksmingos priemonės įveikti iššūkius, kurie daro poveikį ES konkurencingumui ir jos tvariam ekonominiam ir socialiniam vystymuisi. |
| --- | --- |

3.1

EESRK tvirtai remia Komisijos iniciatyvų paketą ir mano, kad tiek pasiūlymai dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kaip ji apibrėžta SESV 187 straipsnyje, tiek dėl P2P partnerystės remiantis SESV 185 straipsniu yra veiksmingos priemonės įveikti iššūkius, kurie daro poveikį ES konkurencingumui ir jos tvariam ekonominiam ir socialiniam vystymuisi.

| 3.2 | EESRK manymu, svarbu nustatyti dešimt pagal „Horizontas 2020“ finansuojamų iniciatyvų, kadangi savo priemonėmis, forma ir turiniu jos skiriasi nuo kitų partnerystės formų, nors kartais jomis siekiama tokių pačių arba iš dalies panašių tikslų. Tai turėtų padėti išvengti veiklos dubliavimo, dalinio jos sutapimo ir galimų konfliktų ir pasiekti sinergijos ir papildomumo su kitomis iniciatyvomis. Bet kuriuo atveju valstybės narės nėra atleidžiamos nuo su partnerystės iniciatyvomis susijusiose srityse joms tenkančios atsakomybės. |
| --- | --- |

3.2

EESRK manymu, svarbu nustatyti dešimt pagal „Horizontas 2020“ finansuojamų iniciatyvų, kadangi savo priemonėmis, forma ir turiniu jos skiriasi nuo kitų partnerystės formų, nors kartais jomis siekiama tokių pačių arba iš dalies panašių tikslų. Tai turėtų padėti išvengti veiklos dubliavimo, dalinio jos sutapimo ir galimų konfliktų ir pasiekti sinergijos ir papildomumo su kitomis iniciatyvomis. Bet kuriuo atveju valstybės narės nėra atleidžiamos nuo su partnerystės iniciatyvomis susijusiose srityse joms tenkančios atsakomybės.

dešimt pagal „Horizontas 2020“ finansuojamų

| 3.3 | Komitetas pabrėžia, jog svarbu, kad ES užtikrintų moksliniams tyrimams ir inovacijoms patikimą ilgalaikį finansavimą ir tvirtą reglamentavimo sistemą, o įmonės įgyvendintų iniciatyvas, kurios padėtų sumažinti joms būdingus didelės rizikos veiksnius, tačiau mano, kad finansinė parama iniciatyvoms turi būti skirstoma proporcingiau didesnį dėmesį skiriant kasdienį gyvenimą palengvinančiai aplinkai ir aukštųjų technologijų MVĮ programai. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas pabrėžia, jog svarbu, kad ES užtikrintų moksliniams tyrimams ir inovacijoms patikimą ilgalaikį finansavimą ir tvirtą reglamentavimo sistemą, o įmonės įgyvendintų iniciatyvas, kurios padėtų sumažinti joms būdingus didelės rizikos veiksnius, tačiau mano, kad finansinė parama iniciatyvoms turi būti skirstoma proporcingiau didesnį dėmesį skiriant kasdienį gyvenimą palengvinančiai aplinkai ir aukštųjų technologijų MVĮ programai.

| 3.4 | Pačios priemonės yra svarbus veiksnys užtikrinant daugiau lėšų investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, tačiau jos turi būti lanksčios, nesudėtingos, nebiurokratinės, atviros ir skaidrios, be to, siekiant tikslo teikti mokesčių mokėtojams ir vartotojams kuo aukštesnės kokybės paslaugas, turi būti išspręstos problemos, susijusios su tolygiu paskirstymu ir (arba) galimu prieštaravimu tarp konkurencijos taisyklių ir inovacijų skatinimo, intelektinės nuosavybės apsaugos, rezultatų sklaidos ir laisvos jų prieigos. |
| --- | --- |

3.4

Pačios priemonės yra svarbus veiksnys užtikrinant daugiau lėšų investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, tačiau jos turi būti lanksčios, nesudėtingos, nebiurokratinės, atviros ir skaidrios, be to, siekiant tikslo teikti mokesčių mokėtojams ir vartotojams kuo aukštesnės kokybės paslaugas, turi būti išspręstos problemos, susijusios su tolygiu paskirstymu ir (arba) galimu prieštaravimu tarp konkurencijos taisyklių ir inovacijų skatinimo, intelektinės nuosavybės apsaugos, rezultatų sklaidos ir laisvos jų prieigos.

| 3.5 | EESRK ypač pabrėžia, kad „būtina ir toliau užtikrinti mokslininkų ir jų organizacijų autorystę ir intelektualinę nuosavybę“ ir kad „laisva prieiga prie prasmingai atrinktų duomenų, kuriais remiantis rengiami laisvai prieinami moksliniai straipsniai, galėtų būti naudinga – ypač visiško Europos ir ne Europos šalių praktikos suderinimo šioje srityje atveju [...]“ (7) |
| --- | --- |

3.5

EESRK ypač pabrėžia, kad „būtina ir toliau užtikrinti mokslininkų ir jų organizacijų autorystę ir intelektualinę nuosavybę“ ir kad „laisva prieiga prie prasmingai atrinktų duomenų, kuriais remiantis rengiami laisvai prieinami moksliniai straipsniai, galėtų būti naudinga – ypač visiško Europos ir ne Europos šalių praktikos suderinimo šioje srityje atveju [...]“ (7)

7

| 3.6 | EESRK mano, kad turi būti nustatyti išmatuojami tikslai, susiję ne tik su sektoriaus pramonės strategija: jie visų pirma turi padėti spręsti visuomenės, tvaraus ekonomikos ir socialinio vystymosi, ypač užimtumo, problemas ir būti grindžiami vidutinės ir ilgalaikės trukmės vizija, subalansuota ir skaidraus valdymo sistema, kurioje nustatyti aiškūs ir informatyvūs mokslinės ir techninės bei socialinės ir ekonominės pažangos vertinimo rodikliai. |
| --- | --- |

3.6

EESRK mano, kad turi būti nustatyti išmatuojami tikslai, susiję ne tik su sektoriaus pramonės strategija: jie visų pirma turi padėti spręsti visuomenės, tvaraus ekonomikos ir socialinio vystymosi, ypač užimtumo, problemas ir būti grindžiami vidutinės ir ilgalaikės trukmės vizija, subalansuota ir skaidraus valdymo sistema, kurioje nustatyti aiškūs ir informatyvūs mokslinės ir techninės bei socialinės ir ekonominės pažangos vertinimo rodikliai.

| 3.7 | EESRK palankiai vertina viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės kaip priemonės derinti įvairų finansavimą patirtį ir remia iš esmės supaprastintus sąnaudų finansavimo modelius siekiant padidinti modelio patikimumą, sumažinti pažeidimų naudos gavėjų išlaidų deklaracijose riziką, supaprastinti projektų buhalterinę apskaitą ir panaikinti nebūtinus tikrinimo etapus ir taip supaprastinti ir paspartinti taikymo procesą. |
| --- | --- |

3.7

EESRK palankiai vertina viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės kaip priemonės derinti įvairų finansavimą patirtį ir remia iš esmės supaprastintus sąnaudų finansavimo modelius siekiant padidinti modelio patikimumą, sumažinti pažeidimų naudos gavėjų išlaidų deklaracijose riziką, supaprastinti projektų buhalterinę apskaitą ir panaikinti nebūtinus tikrinimo etapus ir taip supaprastinti ir paspartinti taikymo procesą.

| 3.8 | Todėl EESRK mano, kad siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms reikia, kad pagal programą „Horizontas 2020“ skiriant finansavimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei ir P2P partnerystei būtų laikomasi valstybės pagalbos skyrimo taisyklių siekiant užtikrinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir užkirsti kelią bet kokiam rinkos iškraipymui ir kartu atsižvelgiama į etikos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.8

Todėl EESRK mano, kad siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms reikia, kad pagal programą „Horizontas 2020“ skiriant finansavimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei ir P2P partnerystei būtų laikomasi valstybės pagalbos skyrimo taisyklių siekiant užtikrinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir užkirsti kelią bet kokiam rinkos iškraipymui ir kartu atsižvelgiama į etikos reikalavimus.

| 3.9 | EESRK visų pirma mano, kad kuriamoms viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėms turi būti keliamos sąlygos užtikrinti veiksmingą ir konkurencingą aplinką ir galimybes naujiems dalyviams bet kuriuo metu prisijungti prie rinkos, taip pat į programas ir projektus sistemingai įtraukti galutinių vartotojų grupes. |
| --- | --- |

3.9

EESRK visų pirma mano, kad kuriamoms viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėms turi būti keliamos sąlygos užtikrinti veiksmingą ir konkurencingą aplinką ir galimybes naujiems dalyviams bet kuriuo metu prisijungti prie rinkos, taip pat į programas ir projektus sistemingai įtraukti galutinių vartotojų grupes.

| 3.10 | EESRK manymu, reikia pripažinti intelektinės nuosavybės teisių svarbą. Visų pirma būtina skatinti susitarimus dėl bendro patentų naudojimo siekiant sudaryti sąlygas dalytis moksliniais duomenimis ir dėti daugiau pastangų bendradarbiavimo ir mokslinių tyrimų, susijusių su konkrečiomis technologijų šakomis srityje vengiant „patentų tankumyno“ (angl. patent thicket)
   (8). |
| --- | --- |

3.10

EESRK manymu, reikia pripažinti intelektinės nuosavybės teisių svarbą. Visų pirma būtina skatinti susitarimus dėl bendro patentų naudojimo siekiant sudaryti sąlygas dalytis moksliniais duomenimis ir dėti daugiau pastangų bendradarbiavimo ir mokslinių tyrimų, susijusių su konkrečiomis technologijų šakomis srityje vengiant „patentų tankumyno“ (angl. patent thicket)
   (8).

patent thicket)

8

| 3.11 | EESRK rekomenduoja parengti galutiniams vartotojams skirtą „instrukcijų vadovą“, kuriame būtų nurodytos įvairios su inovacijomis susijusios ES priemonės ir įvairios partnerystės formos, bendros iniciatyvos, pavyzdinės iniciatyvos, žinių bendrijos, platformos ir kiti panašūs MTTP srityje vykdomi ES veiksmai. Be to, daugelį sričių apimančių elementų įvedimas paskatintų investicijas (žr. nanotechnologijos ir pagalba vyresnio amžiaus žmonėms) ir padėtų aktyviau įtraukti įvairių formų įmones. |
| --- | --- |

3.11

EESRK rekomenduoja parengti galutiniams vartotojams skirtą „instrukcijų vadovą“, kuriame būtų nurodytos įvairios su inovacijomis susijusios ES priemonės ir įvairios partnerystės formos, bendros iniciatyvos, pavyzdinės iniciatyvos, žinių bendrijos, platformos ir kiti panašūs MTTP srityje vykdomi ES veiksmai. Be to, daugelį sričių apimančių elementų įvedimas paskatintų investicijas (žr. nanotechnologijos ir pagalba vyresnio amžiaus žmonėms) ir padėtų aktyviau įtraukti įvairių formų įmones.

| 3.12 | EESRK nuomone, reikia, kad sudėtinga priemonių sistema, ES sinergija ir susijusi politika – mokslinių tyrimų ir inovacijų, regioninė, sanglaudos ir pramonės politika – būtų patrauklesnė ir skaidresnė vartotojui, visų pirma MVĮ ir mažoms bei socialinės ekonomikos organizacijoms. |
| --- | --- |

3.12

EESRK nuomone, reikia, kad sudėtinga priemonių sistema, ES sinergija ir susijusi politika – mokslinių tyrimų ir inovacijų, regioninė, sanglaudos ir pramonės politika – būtų patrauklesnė ir skaidresnė vartotojui, visų pirma MVĮ ir mažoms bei socialinės ekonomikos organizacijoms.

| 3.13 | Be to, EESRK manymu, svarbu užtikrinti visų susijusių arba sietinų priemonių ir iniciatyvų matomumą ir pristatymą (įvairiomis kalbomis) ir šiuo tikslu vykdyti aktyvią komunikacijos politiką, rengti visų organizuotos pilietinės visuomenės interesuotųjų šalių kasmetines konferencijas ir jose pristatyti periodines ataskaitas apie pasiektus rezultatus ir apie būsimas strategijas. |
| --- | --- |

3.13

Be to, EESRK manymu, svarbu užtikrinti visų susijusių arba sietinų priemonių ir iniciatyvų matomumą ir pristatymą (įvairiomis kalbomis) ir šiuo tikslu vykdyti aktyvią komunikacijos politiką, rengti visų organizuotos pilietinės visuomenės interesuotųjų šalių kasmetines konferencijas ir jose pristatyti periodines ataskaitas apie pasiektus rezultatus ir apie būsimas strategijas.

| 3.14 | EESRK, atsižvelgdamas į skiriamų išteklių mastą, skirtingą valstybių narių padėtį ir skirtingus realius jų poreikius, rekomenduoja plėtoti komunikacijos politiką, orientuotą į keturias tikslines grupes:






  — | įvairių formų ir apimties verslo srities mokslo bendruomenes, |
| --- | --- | --- |

3.14

EESRK, atsižvelgdamas į skiriamų išteklių mastą, skirtingą valstybių narių padėtį ir skirtingus realius jų poreikius, rekomenduoja plėtoti komunikacijos politiką, orientuotą į keturias tikslines grupes:

—

įvairių formų ir apimties verslo srities mokslo bendruomenes,

| — | mažąsias ir vidutines įmones ir socialinę ekonomiką, |
| --- | --- |

—

mažąsias ir vidutines įmones ir socialinę ekonomiką,

| — | galutinius vartotojus palaikant struktūruotą dialogą su jų įvairių sektorių atstovais, kuriame būtų naudingas EESRK dalyvavimas, |
| --- | --- |

—

galutinius vartotojus palaikant struktūruotą dialogą su jų įvairių sektorių atstovais, kuriame būtų naudingas EESRK dalyvavimas,

| — | visus piliečius mokesčių mokėtojus siekiant juos informuoti apie mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiektus ES rezultatus ir galimas novatoriškas prietaikas. |
| --- | --- |

—

visus piliečius mokesčių mokėtojus siekiant juos informuoti apie mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pasiektus ES rezultatus ir galimas novatoriškas prietaikas.

| 3.15 | EESRK mano, kad reikėtų įsteigti EESRK premiją už inovacijas ekonomikos ir socialinėje srityje siekiant įvertinti rezultatus, kurių pasiekta 28 valstybėse narėse įgyvendinant dešimt įvairiose srityse pasiūlytų partnerysčių. Šioje iniciatyvoje turėtų dalyvauti Bendrųjų įmonių statute numatyti suinteresuotųjų subjektų forumai. Komitetas prašo Komisijos savo ruožtu plačiai informuoti ir šviesti apie viešojo ir privataus sektorių partnerystes. |
| --- | --- |

3.15

EESRK mano, kad reikėtų įsteigti EESRK premiją už inovacijas ekonomikos ir socialinėje srityje siekiant įvertinti rezultatus, kurių pasiekta 28 valstybėse narėse įgyvendinant dešimt įvairiose srityse pasiūlytų partnerysčių. Šioje iniciatyvoje turėtų dalyvauti Bendrųjų įmonių statute numatyti suinteresuotųjų subjektų forumai. Komitetas prašo Komisijos savo ruožtu plačiai informuoti ir šviesti apie viešojo ir privataus sektorių partnerystes.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 4.1 | ESRK palankiai vertina tai, kad akivaizdžiai dažniau vykdomos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programos visuomenės sveikatos, „švaraus dangaus“, oro eismo vadybos, elektronikos ir informatikos, kuro elementų ir vandenilio srityse. Vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti sinergiją su kitomis esamomis įvairių formų ir kitose ES politikos srityse įgyvendinamomis partnerystėmis ir iniciatyvomis. |
| --- | --- |

4.1

ESRK palankiai vertina tai, kad akivaizdžiai dažniau vykdomos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programos visuomenės sveikatos, „švaraus dangaus“, oro eismo vadybos, elektronikos ir informatikos, kuro elementų ir vandenilio srityse. Vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti sinergiją su kitomis esamomis įvairių formų ir kitose ES politikos srityse įgyvendinamomis partnerystėmis ir iniciatyvomis.

| 4.2 | Įgyvendinant Naujoviškų vaistų iniciatyvą EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti skurdžiausiems gyventojų sluoksniams prieinamų vaistų, skirtų ilgalaikiam ir retų ligų gydymui, kūrimui. EESRK taip pat rekomenduoja visų pirma spręsti ES mokslinių tyrimų produktų platinimo ES ir kainos už veikliosios medžiagos gramą taisyklių nustatymo klausimus atsižvelgiant į valstybių narių biudžeto sunkumus ir socialines sistemas. |
| --- | --- |

4.2

Įgyvendinant Naujoviškų vaistų iniciatyvą EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti skurdžiausiems gyventojų sluoksniams prieinamų vaistų, skirtų ilgalaikiam ir retų ligų gydymui, kūrimui. EESRK taip pat rekomenduoja visų pirma spręsti ES mokslinių tyrimų produktų platinimo ES ir kainos už veikliosios medžiagos gramą taisyklių nustatymo klausimus atsižvelgiant į valstybių narių biudžeto sunkumus ir socialines sistemas.

| 4.3 | Kalbant apie Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės (KEV 2) iniciatyvą, EESRK mano, kad svarbu į šios iniciatyvos tikslus įtraukti anglies dioksido neišskiriančių vandenilio technologijų plėtojimą. |
| --- | --- |

4.3

Kalbant apie Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės (KEV 2) iniciatyvą, EESRK mano, kad svarbu į šios iniciatyvos tikslus įtraukti anglies dioksido neišskiriančių vandenilio technologijų plėtojimą.

| 4.4 | Iniciatyvoje „Švarus dangus“ turi būti skiriama daugiau dėmesio nurodytų parodomųjų projektų, įskaitant šiuo metu vykdomus, rezultatų poveikiui ir rizikos valdymo poveikiui saugumui ir aplinkai įgyvendinant Bendro Europos dangaus viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. |
| --- | --- |

4.4

Iniciatyvoje „Švarus dangus“ turi būti skiriama daugiau dėmesio nurodytų parodomųjų projektų, įskaitant šiuo metu vykdomus, rezultatų poveikiui ir rizikos valdymo poveikiui saugumui ir aplinkai įgyvendinant Bendro Europos dangaus viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę.

| 4.5 | Reikia atidžiai stebėti iniciatyvą, kuria plėtojama biologiniais ištekliais, ekologiško žemės ūkio produkcija ir biologinėmis medžiagomis grindžiama biologinė pramonė, siekiant, kad šiose technologijose būtų visapusiškai atsižvelgta į gyvąjį pasaulį, aplinką ir žemės ūkio maisto produktų tvarumą laikantis atsargumo principo. EESRK tikisi konkrečių teigiamų ir matomų šios iniciatyvos rezultatų. |
| --- | --- |

4.5

Reikia atidžiai stebėti iniciatyvą, kuria plėtojama biologiniais ištekliais, ekologiško žemės ūkio produkcija ir biologinėmis medžiagomis grindžiama biologinė pramonė, siekiant, kad šiose technologijose būtų visapusiškai atsižvelgta į gyvąjį pasaulį, aplinką ir žemės ūkio maisto produktų tvarumą laikantis atsargumo principo. EESRK tikisi konkrečių teigiamų ir matomų šios iniciatyvos rezultatų.

| 4.6 | Didelės pastangos, įskaitant finansines, skirtos skaitmeninių technologijų ir nanoelektronikos iniciatyvai ECSEL, kuri jau numatyta ir iniciatyvoje „Horizontas 2020“, turi duoti konkrečios naudos ir piliečiams mokesčių mokėtojams, t. y. užtikrinti jiems geresnę, paprastesnę ir nemokamą galimybę naudotis šiomis technologijomis (9). |
| --- | --- |

4.6

Didelės pastangos, įskaitant finansines, skirtos skaitmeninių technologijų ir nanoelektronikos iniciatyvai ECSEL, kuri jau numatyta ir iniciatyvoje „Horizontas 2020“, turi duoti konkrečios naudos ir piliečiams mokesčių mokėtojams, t. y. užtikrinti jiems geresnę, paprastesnę ir nemokamą galimybę naudotis šiomis technologijomis (9).

9

| 4.7 | EESRK taip pat ryžtingai remia keturias viešojo sektoriaus subjektų partnerystes, tačiau pabrėžia dviejų iš jų svarbą ir prašo jas paremti ištekliais. Tai:






  — | iniciatyva Eurostar atsižvelgiant į teigiamus rezultatus, kurių pasiekta remiant mažų ir vidutinių įmonių galimybes naudotis MTTPI įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), |
| --- | --- | --- |

4.7

EESRK taip pat ryžtingai remia keturias viešojo sektoriaus subjektų partnerystes, tačiau pabrėžia dviejų iš jų svarbą ir prašo jas paremti ištekliais. Tai:

—

iniciatyva Eurostar atsižvelgiant į teigiamus rezultatus, kurių pasiekta remiant mažų ir vidutinių įmonių galimybes naudotis MTTPI įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE),

| — | kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos programa (KGPA programa), kuri atitinka svarbius poreikius, susijusius su sveika žmonių ir apskritai Europos visuomenės gyvensena. |
| --- | --- |

—

kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos programa (KGPA programa), kuri atitinka svarbius poreikius, susijusius su sveika žmonių ir apskritai Europos visuomenės gyvensena.

| 4.8 | Ypač dėl KGPA programos EESRK rekomenduoja atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį turint omenyje ir tai, kad dėl demografinės raidos 2024 m. ir vėliau šios problemos dar labiau ryškės: palyginti su 7BP reikėtų gerokai padidinti ES finansavimo lygį ir atsižvelgti į įvairių pilietinės visuomenės kategorijų atstovų nuomonę, kurią jie pateiks šiuo klausimu, ir sukurti ad hoc komitetą. |
| --- | --- |

4.8

Ypač dėl KGPA programos EESRK rekomenduoja atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį turint omenyje ir tai, kad dėl demografinės raidos 2024 m. ir vėliau šios problemos dar labiau ryškės: palyginti su 7BP reikėtų gerokai padidinti ES finansavimo lygį ir atsižvelgti į įvairių pilietinės visuomenės kategorijų atstovų nuomonę, kurią jie pateiks šiuo klausimu, ir sukurti ad hoc komitetą.

ad hoc

| 4.9 | Siekiant spartesnio vystymosi, didesnių galimybių kurti darbo vietas ir daugiau aukštos kvalifikacijos specialistų, EESRK rekomenduoja šias institucines partnerystes plėtoti užtikrinant glaudžią sinergiją ir koordinavimą su kitomis panašiomis sanglaudos politikos srities ir regioninių inovacijų diegimo strategijų pavyzdinėmis pramonės politikos ir pažangiosios specializacijos iniciatyvomis. |
| --- | --- |

4.9

Siekiant spartesnio vystymosi, didesnių galimybių kurti darbo vietas ir daugiau aukštos kvalifikacijos specialistų, EESRK rekomenduoja šias institucines partnerystes plėtoti užtikrinant glaudžią sinergiją ir koordinavimą su kitomis panašiomis sanglaudos politikos srities ir regioninių inovacijų diegimo strategijų pavyzdinėmis pramonės politikos ir pažangiosios specializacijos iniciatyvomis.

| 4.10 | Dėl metrologijos programos EESRK primena savo nuomonę šiuo klausimu (10) ir rekomenduoja labiau remti, įskaitant finansiškai, mažąsias įmones ir vartotojų grupes; dėl Europos ir Afrikos žemyno besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje primena savo nuomonę dėl ES ir Afrikos strategijos (11) ir specialią rekomendaciją sugrįžus į Europą atkreipti dėmesį į ligų, kurios yra mokslinių tyrimų objektas, simptomus ir stebėti, ar protokoluose visapusiškai laikomasi etikos principų. |
| --- | --- |

4.10

Dėl metrologijos programos EESRK primena savo nuomonę šiuo klausimu (10) ir rekomenduoja labiau remti, įskaitant finansiškai, mažąsias įmones ir vartotojų grupes; dėl Europos ir Afrikos žemyno besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje primena savo nuomonę dėl ES ir Afrikos strategijos (11) ir specialią rekomendaciją sugrįžus į Europą atkreipti dėmesį į ligų, kurios yra mokslinių tyrimų objektas, simptomus ir stebėti, ar protokoluose visapusiškai laikomasi etikos principų.

10

11

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 12.

1

(2)  OL C 318, 2011 10 29, p. 121.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  OL C 143, 2012 5 22, p. 17.

4

(5)  Viešojo sektoriaus subjektų partnerystės: ERA-NET ir ERA-NET Plus, ankstesniu 185 straipsniu ir grindžiamos iniciatyvos, ir bendras programavimas. Viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės MTTP sektoriuje, pavyzdžiui, Jungtinės technologijų iniciatyvos ir iniciatyva Ateities internetas.

5

ERA-NET ir ERA-NET Plus

(6)  OL C 229, 2012 7 31, p. 39.

6

(7)  OL C 76, 2013 3 14, p. 48.

7

(8)  OL C 68, 2012 3 6, p. 28.

8

(9)  Žr. 2013 m. spalio 24 d. nuomonę CESE 4345/2013.

9

(10)  OL C 228, 2009 9 22, p. 69.

10

(11)  OL C 77, 2009 3 31, p. 148.

11

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/68

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos horizontaliosios kolektyvinio teisių gynimo sistemos kūrimas“

COM (2013) 401 final

2014/C 170/11

Pranešėjas Jörg FRANK VON FÜRSTENWERTH

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. birželio 11 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos horizontaliosios kolektyvinio teisių gynimo sistemos kūrimas“

COM(2013) 401 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 161 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau daugiau kaip dvidešimt metų ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti kolektyvinio teisių gynimo priemones, kurios kolektyvinio teisių pažeidimo atveju suteiktų veiksmingą teisinę apsaugą. Kolektyvinio teisių gynimo priemonės turėtų apimti visas sritis, kuriose piliečius gina ES teisė, kartu atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės tradicijas. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau daugiau kaip dvidešimt metų ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti kolektyvinio teisių gynimo priemones, kurios kolektyvinio teisių pažeidimo atveju suteiktų veiksmingą teisinę apsaugą. Kolektyvinio teisių gynimo priemonės turėtų apimti visas sritis, kuriose piliečius gina ES teisė, kartu atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės tradicijas.

| 1.2 | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagaliau ėmėsi iniciatyvos ir ragina valstybes nares, remiantis bendrais Europos principais, įvesti nacionalines kolektyvinio teisių gynimo sistemas. Šios iniciatyvos reikėjo imtis jau daug anksčiau. Kolektyvinio teisių gynimo priemonės yra naudingos ir piliečiams, ir įmonėms, kurios sąžiningai ir laikydamosios įstatymų vykdo savo veiklą. Jos apsaugo ekonomiką nuo nesąžiningos konkurencijos ir stiprina Sąjungos piliečių pasitikėjimą ekonomika. |
| --- | --- |

1.2

EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagaliau ėmėsi iniciatyvos ir ragina valstybes nares, remiantis bendrais Europos principais, įvesti nacionalines kolektyvinio teisių gynimo sistemas. Šios iniciatyvos reikėjo imtis jau daug anksčiau. Kolektyvinio teisių gynimo priemonės yra naudingos ir piliečiams, ir įmonėms, kurios sąžiningai ir laikydamosios įstatymų vykdo savo veiklą. Jos apsaugo ekonomiką nuo nesąžiningos konkurencijos ir stiprina Sąjungos piliečių pasitikėjimą ekonomika.

| 1.3 | EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija nepateikė pasiūlymo dėl direktyvos. Vien komunikato ir rekomendacijos nepakanka norint užtikrinti būtiną vienodą įgyvendinimą valstybėse narėse. Todėl EESRK ragina, kad Europos Komisija pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos. Kolektyvinis teisių gynimas yra vienintelė procedūra, galinti Europos Sąjungoje užtikrinti visapusiškai veiksmingas teisių gynimo priemones. |
| --- | --- |

1.3

EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija nepateikė pasiūlymo dėl direktyvos. Vien komunikato ir rekomendacijos nepakanka norint užtikrinti būtiną vienodą įgyvendinimą valstybėse narėse. Todėl EESRK ragina, kad Europos Komisija pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos. Kolektyvinis teisių gynimas yra vienintelė procedūra, galinti Europos Sąjungoje užtikrinti visapusiškai veiksmingas teisių gynimo priemones.

| 1.4 | EESRK pripažįsta Europos Komisijos pastangas siekti suderinto metodo, kuris turėtų užtikrinti pamatines šalių procesines teises ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui. EESRK taip pat remia tai, kad Europos Komisija nori numatyti galimybę kolektyviniu teisių gynimo būdu prašyti įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą arba patirtos žalos atlyginimo. Galimybę išplėsti ieškinių tipus dar reikėtų apsvarstyti. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pripažįsta Europos Komisijos pastangas siekti suderinto metodo, kuris turėtų užtikrinti pamatines šalių procesines teises ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui. EESRK taip pat remia tai, kad Europos Komisija nori numatyti galimybę kolektyviniu teisių gynimo būdu prašyti įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą arba patirtos žalos atlyginimo. Galimybę išplėsti ieškinių tipus dar reikėtų apsvarstyti.

| 1.5 | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atmeta grupinius ieškinius pagal Jungtinių Valstijų pavyzdį. Kolektyvinis ieškinys pagal Europos teisę kaip tik ir negali būti amerikietiškasis grupinis ieškinys. Šiuo tikslu numatytos Europos Komisijos saugumo priemonės yra adekvačios ir tinkamos. Pagrįstai atmetami advokatų sėkmės mokesčiai, duodantys dingstį bylinėtis, ir baudinis nuostolio atlyginimas. Taisykles dėl ieškovų leidimo ir išlaidų apmokėjimo reikėtų persvarstyti atsižvelgiant į teisę į teisingumą. |
| --- | --- |

1.5

EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atmeta grupinius ieškinius pagal Jungtinių Valstijų pavyzdį. Kolektyvinis ieškinys pagal Europos teisę kaip tik ir negali būti amerikietiškasis grupinis ieškinys. Šiuo tikslu numatytos Europos Komisijos saugumo priemonės yra adekvačios ir tinkamos. Pagrįstai atmetami advokatų sėkmės mokesčiai, duodantys dingstį bylinėtis, ir baudinis nuostolio atlyginimas. Taisykles dėl ieškovų leidimo ir išlaidų apmokėjimo reikėtų persvarstyti atsižvelgiant į teisę į teisingumą.

| 1.6 | EESRK pritaria Europos Komisijos pozicijai, kad pavieniams asmenims reikėtų suteikti teisę pasinaudojant pareikštinio įsitraukimo (angl. opt-in) procedūra prisijungti prie kolektyvinių bylų. Tačiau EESRK mano, kad esama atvejų, kai gali būti naudinga savaiminio įsitraukimo procedūra. Visų pirma daugelio nukentėjusiųjų, kuriems padaryta labai nedidelė žala, atveju, vertėtų į bylą įtraukti visus galimus nukentėjusiuosius. Neaišku, ar šiais atvejais savaiminio įsitraukimo procedūrą Europos Komisija laiko teisiškai leistina. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją patikslinti pateiktą pasiūlymą. Be to, EESRK rekomenduoja sukurti Europos centrinį ieškinių registrą potencialiems ieškovams informuoti. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pritaria Europos Komisijos pozicijai, kad pavieniams asmenims reikėtų suteikti teisę pasinaudojant pareikštinio įsitraukimo (angl. opt-in) procedūra prisijungti prie kolektyvinių bylų. Tačiau EESRK mano, kad esama atvejų, kai gali būti naudinga savaiminio įsitraukimo procedūra. Visų pirma daugelio nukentėjusiųjų, kuriems padaryta labai nedidelė žala, atveju, vertėtų į bylą įtraukti visus galimus nukentėjusiuosius. Neaišku, ar šiais atvejais savaiminio įsitraukimo procedūrą Europos Komisija laiko teisiškai leistina. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją patikslinti pateiktą pasiūlymą. Be to, EESRK rekomenduoja sukurti Europos centrinį ieškinių registrą potencialiems ieškovams informuoti.

| 1.7 | EESRK visada pabrėžė galimybes taikyti neteisminio kolektyvinio ginčų sprendimo metodus. Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasirinktą metodą šią procedūrą numatyti kaip papildomą priemonę, kurią ginčo šalys galėtų savanoriškai rinktis, o teisėjui pavesti užduotį skatinti ginčą spręsti ne teisme. |
| --- | --- |

1.7

EESRK visada pabrėžė galimybes taikyti neteisminio kolektyvinio ginčų sprendimo metodus. Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasirinktą metodą šią procedūrą numatyti kaip papildomą priemonę, kurią ginčo šalys galėtų savanoriškai rinktis, o teisėjui pavesti užduotį skatinti ginčą spręsti ne teisme.

| 1.8 | EESRK rekomenduoja kolektyviniam teisių gynimui numatyti specialias kolizines normas. Reikėtų papildyti taisykles dėl kolektyvinio teisių gynimo finansavimo. Turi būti aišku, kokia finansinė rizika kyla nepelno subjektams. Šioje srityje valstybės narės yra nustačiusios atitinkamas taisykles. |
| --- | --- |

1.8

EESRK rekomenduoja kolektyviniam teisių gynimui numatyti specialias kolizines normas. Reikėtų papildyti taisykles dėl kolektyvinio teisių gynimo finansavimo. Turi būti aišku, kokia finansinė rizika kyla nepelno subjektams. Šioje srityje valstybės narės yra nustačiusios atitinkamas taisykles.

2.   Europos Komisijos komunikato ir rekomendacijos santrauka

| 2.1 | Europos Komisija komunikate apžvelgia 2011 m. atliktos konsultacijos „Vieninga Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija“ (1)rezultatus. Be to, ji pateikia savo poziciją svarbiausiais kolektyvinio teisių gynimo klausimais. Prie komunikato pridedama rekomendacija (2), kurioje valstybėms narėms primygtinai rekomenduojama nustatyti nacionalinę kolektyvinio teisių gynimo sistemą, grindžiamą bendrais Europos principais. Valstybės narės per dvejus metus turėtų šiuos principus įtraukti į savo nacionalines sistemas. Po ketverių metų Europos Komisija įvertins, ar reikėtų siūlyti papildomas teisėkūros priemones. |
| --- | --- |

2.1

Europos Komisija komunikate apžvelgia 2011 m. atliktos konsultacijos „Vieninga Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija“ (1)rezultatus. Be to, ji pateikia savo poziciją svarbiausiais kolektyvinio teisių gynimo klausimais. Prie komunikato pridedama rekomendacija (2), kurioje valstybėms narėms primygtinai rekomenduojama nustatyti nacionalinę kolektyvinio teisių gynimo sistemą, grindžiamą bendrais Europos principais. Valstybės narės per dvejus metus turėtų šiuos principus įtraukti į savo nacionalines sistemas. Po ketverių metų Europos Komisija įvertins, ar reikėtų siūlyti papildomas teisėkūros priemones.

| 2.2 | Nacionalinės teisių gynimo procedūros turėtų būti numatytos tose srityse, kuriose ES teisės aktais užtikrinamos piliečių ir įmonių teisės. Europos Komisija nori pagerinti teisę į teisingumą, tačiau tuo pat metu tinkamomis priemonėmis užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama bylinėjimusi. |
| --- | --- |

2.2

Nacionalinės teisių gynimo procedūros turėtų būti numatytos tose srityse, kuriose ES teisės aktais užtikrinamos piliečių ir įmonių teisės. Europos Komisija nori pagerinti teisę į teisingumą, tačiau tuo pat metu tinkamomis priemonėmis užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama bylinėjimusi.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK, nepaisant prieštaringų diskusijų ieškant bendros pozicijos, jau daugiau kaip dvidešimt metų ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti kolektyvinio teisių gynimo priemones, kurios vienintelės kolektyvinių teisių pažeidimo atveju suteiktų veiksmingą teisinę apsaugą (3). Veiksmingai įgyvendinama teisė į teisingumą yra viena iš Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių. Kolektyvinio teisių gynimo procedūros yra būtinos ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms atskiros ar išskaidytos žalos atvejais, kai galimos bylos išlaidos gali būti neproporcingos patirtai žalai. Jos apima plačias sritis, pavyzdžiui, vartotojų apsaugą, konkurenciją, aplinkos apsaugą, duomenų apsaugą. Tik taip galima įgyvendinti Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 1 dalyje numatytą teisę. |
| --- | --- |

3.1

EESRK, nepaisant prieštaringų diskusijų ieškant bendros pozicijos, jau daugiau kaip dvidešimt metų ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti kolektyvinio teisių gynimo priemones, kurios vienintelės kolektyvinių teisių pažeidimo atveju suteiktų veiksmingą teisinę apsaugą (3). Veiksmingai įgyvendinama teisė į teisingumą yra viena iš Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių. Kolektyvinio teisių gynimo procedūros yra būtinos ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms atskiros ar išskaidytos žalos atvejais, kai galimos bylos išlaidos gali būti neproporcingos patirtai žalai. Jos apima plačias sritis, pavyzdžiui, vartotojų apsaugą, konkurenciją, aplinkos apsaugą, duomenų apsaugą. Tik taip galima įgyvendinti Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 1 dalyje numatytą teisę.

| 3.2 | Remdamasis tuo, EESRK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai, nors jis būtų pageidavęs greitesnių, ankstesnių ir, turint omenyje teisinių priemonių pasirinkimą, tikslingesnių veiksmų. Kolektyvinių teisinių reikalavimų įgyvendinimo klausimas Europos lygmeniu svarstomas nuo 1985 m., todėl jau seniai reikėjo priimti sprendimus (4). |
| --- | --- |

3.2

Remdamasis tuo, EESRK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai, nors jis būtų pageidavęs greitesnių, ankstesnių ir, turint omenyje teisinių priemonių pasirinkimą, tikslingesnių veiksmų. Kolektyvinių teisinių reikalavimų įgyvendinimo klausimas Europos lygmeniu svarstomas nuo 1985 m., todėl jau seniai reikėjo priimti sprendimus (4).

| 3.3 | EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija tik konkurencijos srityje (5) kaip priemonę pasirinko direktyvą. EESRK visada pabrėžė, kad rekomendacija nėra tinkama siekiant užtikrinti būtiną veiksmingą ir vienodą įgyvendinimą valstybėse narėse (6). Kadangi procedūros valstybėse narėse labai skiriasi, tik direktyva galėtų užtikrinti būtiniausią suderinimą, tačiau kartu valstybėms narėms suteikiant pakankamai veiksmų laisvės atsižvelgti į savo teisinės tvarkos ypatumus. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti direktyvą. |
| --- | --- |

3.3

EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija tik konkurencijos srityje (5) kaip priemonę pasirinko direktyvą. EESRK visada pabrėžė, kad rekomendacija nėra tinkama siekiant užtikrinti būtiną veiksmingą ir vienodą įgyvendinimą valstybėse narėse (6). Kadangi procedūros valstybėse narėse labai skiriasi, tik direktyva galėtų užtikrinti būtiniausią suderinimą, tačiau kartu valstybėms narėms suteikiant pakankamai veiksmų laisvės atsižvelgti į savo teisinės tvarkos ypatumus. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti direktyvą.

| 3.4 | Teigiamai vertintina tai, kad Europos Komisija taiko horizontalųjį metodą. EESRK jau anksčiau yra nustatęs, kad tokios politikos sritys kaip vartotojų apsauga, bendroji rinka ir konkurencijos politika yra glaudžiai susijusios (7). Kad būtų išvengta bereikalingo daugkartinio reguliavimo, reikia visapusiškai koordinuoti iniciatyvas, palengvinančias pasinaudojimą teisių gynimo priemonėmis. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija rekomendaciją ir pasiūlymą dėl direktyvos konkurencinėje teisėje laiko vienu dokumentų rinkiniu (8). |
| --- | --- |

3.4

Teigiamai vertintina tai, kad Europos Komisija taiko horizontalųjį metodą. EESRK jau anksčiau yra nustatęs, kad tokios politikos sritys kaip vartotojų apsauga, bendroji rinka ir konkurencijos politika yra glaudžiai susijusios (7). Kad būtų išvengta bereikalingo daugkartinio reguliavimo, reikia visapusiškai koordinuoti iniciatyvas, palengvinančias pasinaudojimą teisių gynimo priemonėmis. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija rekomendaciją ir pasiūlymą dėl direktyvos konkurencinėje teisėje laiko vienu dokumentų rinkiniu (8).

| 3.5 | EESRK vertina Europos Komisijos taikomą suderintą metodą, kuriuo siekiama, pripažįstant skirtingas teisės tradicijas, užtikrinti pamatines šalių procesines teises ir kartu užkirsti kelią piktnaudžiavimui bylinėjimusi. |
| --- | --- |

3.5

EESRK vertina Europos Komisijos taikomą suderintą metodą, kuriuo siekiama, pripažįstant skirtingas teisės tradicijas, užtikrinti pamatines šalių procesines teises ir kartu užkirsti kelią piktnaudžiavimui bylinėjimusi.

| 3.6 | EESRK visada ragino užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo piktnaudžiavimo. Todėl EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atmeta grupinius ieškinius pagal Jungtinių Valstijų pavyzdį. Komitetas visada pabrėžė, kad kolektyvinis ieškinys pagal Europos teisės aktus nėra amerikietiškasis grupinis ieškinys (9). Dėl šios priežasties EESRK nuolat primygtinai reikalavo užkirsti kelią sėkmės mokesčiams ir taisyklėms, suteikiančioms ekonomines paskatas trečiosioms šalims (10). Į šiuos raginimus rekomendacijose atsižvelgta. |
| --- | --- |

3.6

EESRK visada ragino užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo piktnaudžiavimo. Todėl EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atmeta grupinius ieškinius pagal Jungtinių Valstijų pavyzdį. Komitetas visada pabrėžė, kad kolektyvinis ieškinys pagal Europos teisės aktus nėra amerikietiškasis grupinis ieškinys (9). Dėl šios priežasties EESRK nuolat primygtinai reikalavo užkirsti kelią sėkmės mokesčiams ir taisyklėms, suteikiančioms ekonomines paskatas trečiosioms šalims (10). Į šiuos raginimus rekomendacijose atsižvelgta.

| 3.7 | Be to, Europos Komisija teisingai nurodo, kad kolektyviniais ieškiniais dėl žalos atlyginimo turėtų būti reikalaujama atlyginti žalą, kuri buvo padaryta nustatytu ES teisės pažeidimu. Baudimo ir atgrasymo funkcijas turėtų atlikti viešasis vykdymo užtikrinimas. |
| --- | --- |

3.7

Be to, Europos Komisija teisingai nurodo, kad kolektyviniais ieškiniais dėl žalos atlyginimo turėtų būti reikalaujama atlyginti žalą, kuri buvo padaryta nustatytu ES teisės pažeidimu. Baudimo ir atgrasymo funkcijas turėtų atlikti viešasis vykdymo užtikrinimas.

| 3.8 | Tačiau EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija nepateikė jokių konkrečių pasiūlymų dėl jurisdikcijos ir taikytinos teisės, nes gali atsitikti taip, kad tarpvalstybinėse bylose teismui gali reikėti taikyti skirtingas taisykles dėl žalos atlyginimo. Be to, gali būti, kad kompetencija dubliuosis, taigi kils pavojus, kad bus ieškoma palankesnio teisinio reglamentavimo. |
| --- | --- |

3.8

Tačiau EESRK apgailestauja, kad Europos Komisija nepateikė jokių konkrečių pasiūlymų dėl jurisdikcijos ir taikytinos teisės, nes gali atsitikti taip, kad tarpvalstybinėse bylose teismui gali reikėti taikyti skirtingas taisykles dėl žalos atlyginimo. Be to, gali būti, kad kompetencija dubliuosis, taigi kils pavojus, kad bus ieškoma palankesnio teisinio reglamentavimo.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Įparegojimo nutraukti neteisėtą veiklą ir žalos atlyginimo ieškiniai

| 4.1.1 | EESRK taip pat remia tai, kad Europos Komisijos pasiūlymai masinės žalos atveju apima ne tik įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą ieškinius, bet ir žalos atlyginimo ieškinius. Be to, palankiai vertintina yra tai, kad Europos Komisija svarsto tai taikyti tiek nedidelės, tiek ir didelės vertės ieškiniams. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK taip pat remia tai, kad Europos Komisijos pasiūlymai masinės žalos atveju apima ne tik įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą ieškinius, bet ir žalos atlyginimo ieškinius. Be to, palankiai vertintina yra tai, kad Europos Komisija svarsto tai taikyti tiek nedidelės, tiek ir didelės vertės ieškiniams.

| 4.1.2 | Nepriklausomai nuo to, žvelgiant iš vartotojų apsaugos perspektyvos, derėtų kelti klausimą, kodėl apsiribojama tik įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą ir žalos atlyginimo ieškiniais. Galbūt vertėtų numatyti papildomą kolektyvinę teisinę apsaugą esant bylos aplinkybėms, kai du ar daugiau asmenų yra nukentėję dėl to paties ES teisės pažeidimo. Į tai reikėtų atsižvelgti, pavyzdžiui, ieškinio dėl pripažinimo, teisės ginčyti sutartį dėl klaidos ar garantinių reikalavimų atvejais. Europos Komisija į tai turėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

4.1.2

Nepriklausomai nuo to, žvelgiant iš vartotojų apsaugos perspektyvos, derėtų kelti klausimą, kodėl apsiribojama tik įpareigojimo nutraukti neteisėtą veiklą ir žalos atlyginimo ieškiniais. Galbūt vertėtų numatyti papildomą kolektyvinę teisinę apsaugą esant bylos aplinkybėms, kai du ar daugiau asmenų yra nukentėję dėl to paties ES teisės pažeidimo. Į tai reikėtų atsižvelgti, pavyzdžiui, ieškinio dėl pripažinimo, teisės ginčyti sutartį dėl klaidos ar garantinių reikalavimų atvejais. Europos Komisija į tai turėtų atsižvelgti.

4.2   Teismo vaidmuo

| 4.2.1 | EESRK savo ankstesnėse nuomonėse pabrėžė pagrindinį teisėjų vaidmenį kolektyvinio teisių gynimo procedūrose (11). Džiugu, kad Europos Komisija į šiuos raginimus atsižvelgė. Anksti atliktas teisėjo patikrinimas, ar ieškinys yra akivaizdžiai nepagrįstas, yra svarbus apsaugos nuo piktnaudžiavimo kolektyviniais ieškiniais atlyginti žalą aspektas. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK savo ankstesnėse nuomonėse pabrėžė pagrindinį teisėjų vaidmenį kolektyvinio teisių gynimo procedūrose (11). Džiugu, kad Europos Komisija į šiuos raginimus atsižvelgė. Anksti atliktas teisėjo patikrinimas, ar ieškinys yra akivaizdžiai nepagrįstas, yra svarbus apsaugos nuo piktnaudžiavimo kolektyviniais ieškiniais atlyginti žalą aspektas.

| 4.2.2 | Jei valdžios institucija yra įgaliota nustatyti Sąjungos teisės pažeidimą, turi būti leidžiama pareikšti privatų ieškinį ne tik tada, kai užbaigiama ši procedūra. Dėl ilgos procedūros trukmės gali būti atsisakoma vykdyti teisingumą. Šioje srityje galima sustiprinti teisėjo vaidmenį, pavyzdžiui, tam tikram laikui sustabdant bylos nagrinėjimą. |
| --- | --- |

4.2.2

Jei valdžios institucija yra įgaliota nustatyti Sąjungos teisės pažeidimą, turi būti leidžiama pareikšti privatų ieškinį ne tik tada, kai užbaigiama ši procedūra. Dėl ilgos procedūros trukmės gali būti atsisakoma vykdyti teisingumą. Šioje srityje galima sustiprinti teisėjo vaidmenį, pavyzdžiui, tam tikram laikui sustabdant bylos nagrinėjimą.

| 4.3 | Teisė pareikšti ieškinį. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo bylinėjimusi, turėtų būti nustatyti vienareikšmiai ir aiškūs paskirtųjų atstovaujančių subjektų jurisdikcijai taikomi kriterijai. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija numato būtiniausius kriterijus subjektams, kurie atstovauja nukentėjusiesiems. Teisingai numatoma, kad tai turi būti nepelno subjektai ir negali būti interesų konflikto. Tačiau perdėta ir visiškai nepriimta yra tai, kad pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai bei teisės išmanymas taip pat priklauso būtiniausiems kriterijams. Kyla klausimas, pagal kokius standartus iš tikrųjų bus priimamas sprendimas atskirais atvejais. Šį klausimą būtina nuodugniai išnagrinėti. Gera paskata galėtų būti naujesnės valstybių narių teisėkūros procedūros. |
| --- | --- |

4.3

Teisė pareikšti ieškinį. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo bylinėjimusi, turėtų būti nustatyti vienareikšmiai ir aiškūs paskirtųjų atstovaujančių subjektų jurisdikcijai taikomi kriterijai. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija numato būtiniausius kriterijus subjektams, kurie atstovauja nukentėjusiesiems. Teisingai numatoma, kad tai turi būti nepelno subjektai ir negali būti interesų konflikto. Tačiau perdėta ir visiškai nepriimta yra tai, kad pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai bei teisės išmanymas taip pat priklauso būtiniausiems kriterijams. Kyla klausimas, pagal kokius standartus iš tikrųjų bus priimamas sprendimas atskirais atvejais. Šį klausimą būtina nuodugniai išnagrinėti. Gera paskata galėtų būti naujesnės valstybių narių teisėkūros procedūros.

| 4.4 | Veiksmingas nuostolių atlyginimas. Nepaprastai svarbu, kad nukentėjusiesiems būtų visiškai atlyginta faktiškai patirtos žalos vertė (12). Europos Komisijos rekomendacijose į šį principą atsižvelgiama. Šiuo požiūriu taip pat palankiai vertintina tai, kad nebus leidžiama mokėti sėkmės mokesčių advokatams iš ieškovui skirtos kompensacijos (13). |
| --- | --- |

4.4

Veiksmingas nuostolių atlyginimas. Nepaprastai svarbu, kad nukentėjusiesiems būtų visiškai atlyginta faktiškai patirtos žalos vertė (12). Europos Komisijos rekomendacijose į šį principą atsižvelgiama. Šiuo požiūriu taip pat palankiai vertintina tai, kad nebus leidžiama mokėti sėkmės mokesčių advokatams iš ieškovui skirtos kompensacijos (13).

4.5   Pareikštinio įsitraukimo ar savaiminio įsitraukimo procedūra

| 4.5.1 | 2008 m. vasario 14 d. EESRK nuomonėje išsamiai aprašomi pareikštinio ir savaiminio įsitraukimo procedūros privalumai ir trūkumai kolektyvinių ieškinių atveju (14). Komitetas minėtoje ir vėlesnėse nuomonėse pasisakė už mišrią sistemą, pagal kurią derinami abiejų taisyklių privalumai (15). |
| --- | --- |

4.5.1

2008 m. vasario 14 d. EESRK nuomonėje išsamiai aprašomi pareikštinio ir savaiminio įsitraukimo procedūros privalumai ir trūkumai kolektyvinių ieškinių atveju (14). Komitetas minėtoje ir vėlesnėse nuomonėse pasisakė už mišrią sistemą, pagal kurią derinami abiejų taisyklių privalumai (15).

| 4.5.2 | Pavieniams asmenims reikėtų suteikti teisę pasinaudojant pareikštinio įsitraukimo (angl. opt-in) procedūra prisijungti prie kolektyvinių bylų, užuot manant, kad jiems nepaprieštaravus jie tampa ieškovu (angl. opt-out) (16). Tačiau EESRK mano, kad esama atvejų, kai gali būti naudinga savaiminio įsitraukimo procedūra. Visų pirma daugelio nukentėjusiųjų, kuriems padaryta labai nedidelė žala, atveju, vertėtų bylą išplėsti įtraukiant visus galimus nukentėjusiuosius (17). |
| --- | --- |

4.5.2

Pavieniams asmenims reikėtų suteikti teisę pasinaudojant pareikštinio įsitraukimo (angl. opt-in) procedūra prisijungti prie kolektyvinių bylų, užuot manant, kad jiems nepaprieštaravus jie tampa ieškovu (angl. opt-out) (16). Tačiau EESRK mano, kad esama atvejų, kai gali būti naudinga savaiminio įsitraukimo procedūra. Visų pirma daugelio nukentėjusiųjų, kuriems padaryta labai nedidelė žala, atveju, vertėtų bylą išplėsti įtraukiant visus galimus nukentėjusiuosius (17).

| 4.5.3 | Remiantis Europos Komisijos rekomendacija, ieškovai turėtų būti kompetentingi atstovaujantys subjektai. |
| --- | --- |

4.5.3

Remiantis Europos Komisijos rekomendacija, ieškovai turėtų būti kompetentingi atstovaujantys subjektai.

| 4.5.4 | Neaišku, ar šiais atvejais savaiminio įsitraukimo procedūrą Europos Komisija laiko teisiškai leistina. Ji veikiau apsiriboja bendro pobūdžio nuoroda, kad pareikštinio įsitraukimo principo galima netaikyti (tik) tinkamo teisingumo vykdymo sumetimais. Deja, Europos Komisija nepaaiškina, kada yra tokios pagrįstos priežastys. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją patikslinti pateiktą pasiūlymą (18). |
| --- | --- |

4.5.4

Neaišku, ar šiais atvejais savaiminio įsitraukimo procedūrą Europos Komisija laiko teisiškai leistina. Ji veikiau apsiriboja bendro pobūdžio nuoroda, kad pareikštinio įsitraukimo principo galima netaikyti (tik) tinkamo teisingumo vykdymo sumetimais. Deja, Europos Komisija nepaaiškina, kada yra tokios pagrįstos priežastys. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją patikslinti pateiktą pasiūlymą (18).

| 4.6 | Informacija apie kolektyvinį ieškinį. EESRK apgailestauja, kad rekomendacijoje nenumatoma Europos lygmeniu sukurti elektroninį ieškinių registrą, kuris informuotų ir registruotų potencialius ieškovus. Toks registras, kuriuo galėtų naudotis nukentėję asmenys visoje Europos Sąjungoje, galėtų būti veiksmingai ir prieinama kaina įgyvendintas (19) ir padėtų ES gyventojams ir įmonėms naudotis joms suteiktomis teisėmis. |
| --- | --- |

4.6

Informacija apie kolektyvinį ieškinį. EESRK apgailestauja, kad rekomendacijoje nenumatoma Europos lygmeniu sukurti elektroninį ieškinių registrą, kuris informuotų ir registruotų potencialius ieškovus. Toks registras, kuriuo galėtų naudotis nukentėję asmenys visoje Europos Sąjungoje, galėtų būti veiksmingai ir prieinama kaina įgyvendintas (19) ir padėtų ES gyventojams ir įmonėms naudotis joms suteiktomis teisėmis.

| 4.7 | Alternatyvus kolektyvinis ginčų sprendimas. Neteisminio kolektyvinio ginčų sprendimo mechanizmai būtų naudinga papildoma ginčų sprendimo priemonė (20). EESRK visada pabrėžė galimybes taikyti atitinkamas procedūras (21). Todėl EESRK palankiai vertina pasirinktą metodą šias procedūras numatyti kaip papildomą ir ginčo šalių savanoriškai pasirenkamą priemonę. Be to, taikant neteisminę ginčų sprendimo procedūrą ypač svarbu nepraleisti senaties ar ribojimo termino. Kaip ir kolektyvinių išvestinių ieškinių atveju tai turėtų patikslinti Europos Komisija. |
| --- | --- |

4.7

Alternatyvus kolektyvinis ginčų sprendimas. Neteisminio kolektyvinio ginčų sprendimo mechanizmai būtų naudinga papildoma ginčų sprendimo priemonė (20). EESRK visada pabrėžė galimybes taikyti atitinkamas procedūras (21). Todėl EESRK palankiai vertina pasirinktą metodą šias procedūras numatyti kaip papildomą ir ginčo šalių savanoriškai pasirenkamą priemonę. Be to, taikant neteisminę ginčų sprendimo procedūrą ypač svarbu nepraleisti senaties ar ribojimo termino. Kaip ir kolektyvinių išvestinių ieškinių atveju tai turėtų patikslinti Europos Komisija.

| 4.8 | Kolektyviniai išvestiniai ieškiniai. Viešojo vykdymo užtikrinimo srityje, pavyzdžiui, konkurencijos teisėje, reikia užtikrinti veiksmingą viešąjį teisės aktų vykdymą ir kartu sudaryti sąlygas dėl ES teisės pažeidimo nukentėjusiems asmenims lengviau gauti atlyginimą už patirtą žalą (22). Europos Komisijos pasiūlymas šiuo aspektu yra suderintas, nes numatoma, kad ribojimo ar senaties terminas nepasibaigia nukentėjusiųjų nenaudai, kol valdžios institucija neužbaigia savo procedūros. |
| --- | --- |

4.8

Kolektyviniai išvestiniai ieškiniai. Viešojo vykdymo užtikrinimo srityje, pavyzdžiui, konkurencijos teisėje, reikia užtikrinti veiksmingą viešąjį teisės aktų vykdymą ir kartu sudaryti sąlygas dėl ES teisės pažeidimo nukentėjusiems asmenims lengviau gauti atlyginimą už patirtą žalą (22). Europos Komisijos pasiūlymas šiuo aspektu yra suderintas, nes numatoma, kad ribojimo ar senaties terminas nepasibaigia nukentėjusiųjų nenaudai, kol valdžios institucija neužbaigia savo procedūros.

4.9   Kolektyvinių ieškinių finansavimas

| 4.9.1 | Didelės teismo išlaidos negali riboti galimybės pareikšti pagrįstus ieškinius dėl žalos atlyginimo. Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad kolektyvinio teisių gynimo procedūros nebūtų pernelyg brangios. |
| --- | --- |

4.9.1

Didelės teismo išlaidos negali riboti galimybės pareikšti pagrįstus ieškinius dėl žalos atlyginimo. Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad kolektyvinio teisių gynimo procedūros nebūtų pernelyg brangios.

| 4.9.2 | Vis dėlto Europos Komisija dar turėtų patikslinti su tuo susijusius savo svarstymus. Nepelno atstovaujantiems subjektams teismo ir advokatų išlaidos gali būti neįveikiama kliūtis. Visų pirma tada, kai pralaimėjimo atveju gali tekti padengti jų egzistencijai pražūtingas vertintojo išlaidas. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę tokiems nepelno subjektams, analogiškai darbo ir socialinės teisės nuostatoms atskirose valstybėse narėse, apriboti teismo išlaidas. Yra svarių argumentų praturtėjimo atvejais apsvarstyti galimybę taikyti sistemą, pagal kurią neteisėtais veiksmais gautas pelnas būtų konfiskuojamas ir skiriamas nepelno organizacijoms. |
| --- | --- |

4.9.2

Vis dėlto Europos Komisija dar turėtų patikslinti su tuo susijusius savo svarstymus. Nepelno atstovaujantiems subjektams teismo ir advokatų išlaidos gali būti neįveikiama kliūtis. Visų pirma tada, kai pralaimėjimo atveju gali tekti padengti jų egzistencijai pražūtingas vertintojo išlaidas. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę tokiems nepelno subjektams, analogiškai darbo ir socialinės teisės nuostatoms atskirose valstybėse narėse, apriboti teismo išlaidas. Yra svarių argumentų praturtėjimo atvejais apsvarstyti galimybę taikyti sistemą, pagal kurią neteisėtais veiksmais gautas pelnas būtų konfiskuojamas ir skiriamas nepelno organizacijoms.

| 4.9.3 | EESRK taip pat remia sprendimą tam tikromis sąlygomis duoti leidimą trečiosios šalies finansavimui. Europos Sąjungos įvardytos sąlygos, pavyzdžiui, skaidri lėšų kilmė, yra tinkamos ir adekvačios siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui bylinėjimusi. |
| --- | --- |

4.9.3

EESRK taip pat remia sprendimą tam tikromis sąlygomis duoti leidimą trečiosios šalies finansavimui. Europos Sąjungos įvardytos sąlygos, pavyzdžiui, skaidri lėšų kilmė, yra tinkamos ir adekvačios siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui bylinėjimusi.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  COM (2010) 135 final, 2010 3 31.

1

(2)  Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų teisių pažeidimo atvejais taikytinų valstybių narių įpareigojamųjų ir kompensacinių kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų bendrieji principai, OL L 201, 2013 7 26, p. 60.

2

(3)  Žr. OL C 162, 2008 6 25, p. 1, OL C 128, 2010 5 18, p. 97, OL C 181, 2012 6 21, p. 89, 3.30 punktas.

3

(4)  Žr. OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 3.6 ir tolesni punktai, 7 ir tolesni punktai; OL C 128, 2010 5 18, p. 97.

4

(5)  COM (2013) 404 final, 2013 6 11.

5

(6)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 8.1 punktas.

6

(7)  OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 4.2.1 punktas.

7

(8)  Žr. COM(2013) 401 final, 10 išnašą.

8

(9)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.1.2 punktas, OL C 128, 2012 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas.

9

(10)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.1.2 punktas, OL C 128, 2012 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas.

10

(11)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.3 ir tolesni punktai, OL C 128, 2010 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas.

11

(12)  OL 128, 2010 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas.

12

(13)  OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 4.8.4 punktas.

13

(14)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.2 ir tolesni punktai.

14

(15)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.2.3.1 punktas; OL C 128, 2010 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas; OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 4.4.1 ir 4.4.2 punktai.

15

(16)  OL C 128, 2010 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas.

16

(17)  OL C 162, 2008 6 25, p. 1, 7.2.3.1 punktas; OL C 128, 2010 5 18, p. 97, 5.2.3 punktas; OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 4.4.1 ir 4.4.2 punktai.

17

(18)  Europos Komisija savo ruožtu turėtų dar kartą patikslinti, kada ir kokiomis aplinkybėmis savaiminio įsitraukimo procedūra atitinka Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 2 dalyje ir 47 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą teisę būti išklausytam. Tai yra ypač svarbu toms valstybėms narėms, kuriose, kaip, pavyzdžiui, Vokietijoje, teisę būti išklausytam gina konstitucija.

18

(19)  OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 4.8.5 punktas.

19

(20)  OL C 128, 2010 5 18, p. 97, 5.3.5 punktas.

20

(21)  OL C 181, 2012 6 21, p. 93.

21

(22)  OL C 228, 2009 9 22, p. 40, 3.6.1 punktas.

22

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/73

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių, kuria keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 bei Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB

COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD)

2014/C 170/12

Pranešėja Anna Maria DARMANIN

Taryba, 2013 m. rugsėjo 6 d., ir Europos Parlamentas, 2013 m. rugsėjo 10 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių, kuria keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 bei Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB

COM(2013) 512 final – 2013/0246 (COD).

Komiteto biuras 2013 m. lapkričio 12 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Anna Maria Darmanin ir priėmė šią nuomonę 96 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

Rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl Direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių. EESRK pripažįsta, kad svarbus šio pasiūlymo elementas – direktyvos taikymo sritis ir joje išdėstytos apibrėžtys, todėl Komitetas pateikia tokias rekomendacijas:






  — | akivaizdu, kad šis pasiūlymas turi būti taikomas ir dalykinėms kelionėms arba dalykinių ir poilsinių kelionių deriniams, įsigyjamiems ne pagal bendrąsias sutartis ir parduodamiems kelionės paslaugų paketų arba rinkinių pavidalu; |
| --- | --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl Direktyvos dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių. EESRK pripažįsta, kad svarbus šio pasiūlymo elementas – direktyvos taikymo sritis ir joje išdėstytos apibrėžtys, todėl Komitetas pateikia tokias rekomendacijas:

—

akivaizdu, kad šis pasiūlymas turi būti taikomas ir dalykinėms kelionėms arba dalykinių ir poilsinių kelionių deriniams, įsigyjamiems ne pagal bendrąsias sutartis ir parduodamiems kelionės paslaugų paketų arba rinkinių pavidalu;

| — | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir tinkamą vartotojų apsaugą ši direktyva taip pat turi būti taikoma atsitiktiniams kelionių organizatoriams. Todėl iš pasiūlymo 19 konstatuojamosios dalies reikia išbraukti „atsitiktinius paslaugų paketus“; |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir tinkamą vartotojų apsaugą ši direktyva taip pat turi būti taikoma atsitiktiniams kelionių organizatoriams. Todėl iš pasiūlymo 19 konstatuojamosios dalies reikia išbraukti „atsitiktinius paslaugų paketus“;

| — | į pasiūlymo taikymo sritį reikėtų įtraukti trumpiau nei 24 valandas trunkančių kelionės paslaugų paketus ir rinkinius. Kadangi šios paslaugos suteikiamos per ribotą laikotarpį, pardavėjo rizika yra mažesnė, bet vartotojams gali kilti ne mažiau problemų, kaip ir bet kokio kito paketo atveju. Be to, kai kuriose šalyse šis apribojimas netaikomas; |
| --- | --- |

—

į pasiūlymo taikymo sritį reikėtų įtraukti trumpiau nei 24 valandas trunkančių kelionės paslaugų paketus ir rinkinius. Kadangi šios paslaugos suteikiamos per ribotą laikotarpį, pardavėjo rizika yra mažesnė, bet vartotojams gali kilti ne mažiau problemų, kaip ir bet kokio kito paketo atveju. Be to, kai kuriose šalyse šis apribojimas netaikomas;

| — | užsakymo duomenys, kurie minimi kelionės paslaugų rinkinio apibrėžtyje (3 straipsnio 2 dalies v papunktis), turėtų būti visi perduodami kliento duomenys, o ne vien kredito kortelės duomenys, kaip nurodyta pasiūlymo 18 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- |

—

užsakymo duomenys, kurie minimi kelionės paslaugų rinkinio apibrėžtyje (3 straipsnio 2 dalies v papunktis), turėtų būti visi perduodami kliento duomenys, o ne vien kredito kortelės duomenys, kaip nurodyta pasiūlymo 18 konstatuojamojoje dalyje;

| — | reikėtų išbraukti 3 straipsnio 2 dalies b punkto v papunkčio paskutinį sakinį „ne vėliau kaip iki pirmosios paslaugos užsakymo patvirtinimo“, nes konkretaus termino nurodymas yra problematiškas ir gali sukelti neaiškumų; |
| --- | --- |

—

reikėtų išbraukti 3 straipsnio 2 dalies b punkto v papunkčio paskutinį sakinį „ne vėliau kaip iki pirmosios paslaugos užsakymo patvirtinimo“, nes konkretaus termino nurodymas yra problematiškas ir gali sukelti neaiškumų;

| — | reikėtų išbraukti atitinkamai 3 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 5 dalies a punkte minimus „tą patį“ ir „atskirus“ užsakymo procesus. |
| --- | --- |

—

reikėtų išbraukti atitinkamai 3 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 5 dalies a punkte minimus „tą patį“ ir „atskirus“ užsakymo procesus.

| 1.2 | EESRK teigiamai vertina siekį užtikrinti didesnį skaidrumą. Tačiau tokio skaidrumo užtikrinimo metodika turi būti aiški ir praktiška, kad ja būtų paprasta vadovautis; jos taikymo negalima palikti vien tik agentų nuožiūrai. |
| --- | --- |

1.2

EESRK teigiamai vertina siekį užtikrinti didesnį skaidrumą. Tačiau tokio skaidrumo užtikrinimo metodika turi būti aiški ir praktiška, kad ja būtų paprasta vadovautis; jos taikymo negalima palikti vien tik agentų nuožiūrai.

| 1.3 | Nors EESRK pritaria informacijos sklaidai skaitmeninėmis priemonėmis, jis atkreipia dėmesį į tai, kad dar yra nemažai Europos vartotojų, kurie arba savo pasirinkimu, arba dėl ribotų prieigos galimybių šiomis priemonėmis nesinaudoja, ir teikiant informaciją apie jų kelionės paslaugų paketus arba tokią informaciją atnaujinant jų nereikėtų diskriminuoti. |
| --- | --- |

1.3

Nors EESRK pritaria informacijos sklaidai skaitmeninėmis priemonėmis, jis atkreipia dėmesį į tai, kad dar yra nemažai Europos vartotojų, kurie arba savo pasirinkimu, arba dėl ribotų prieigos galimybių šiomis priemonėmis nesinaudoja, ir teikiant informaciją apie jų kelionės paslaugų paketus arba tokią informaciją atnaujinant jų nereikėtų diskriminuoti.

| 1.4 | EESRK rekomenduoja aiškiau apibrėžti „pagrįsto dydžio“ sutarties nutraukimo mokestį ir primygtinai pabrėžia, kad 100 eurų kompensacija yra nepakankama ir sumažina dabartines vartotojų teises. |
| --- | --- |

1.4

EESRK rekomenduoja aiškiau apibrėžti „pagrįsto dydžio“ sutarties nutraukimo mokestį ir primygtinai pabrėžia, kad 100 eurų kompensacija yra nepakankama ir sumažina dabartines vartotojų teises.

| 1.5 | EESRK laikosi nuomonės, kad yra įmanoma iš dalies pakeisti Direktyvą 90/314/EEB, pritaikant ją prie naujų technologijų, tačiau nesumažinant vartotojų apsaugos lygio. |
| --- | --- |

1.5

EESRK laikosi nuomonės, kad yra įmanoma iš dalies pakeisti Direktyvą 90/314/EEB, pritaikant ją prie naujų technologijų, tačiau nesumažinant vartotojų apsaugos lygio.

2.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| 2.1 | Direktyva dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių – tai ilgai lauktas 1990 m. Kelionės paslaugų paketų direktyvos atnaujinimas. Šioje atnaujintoje direktyvoje nurodomos naujos skaitmeninės priemonės, kurias vartotojai naudoja atostogoms užsisakyti, taip pat pašalinami kai kurie pasenę elementai. |
| --- | --- |

2.1

Direktyva dėl kelionės paslaugų paketų ir rinkinių – tai ilgai lauktas 1990 m. Kelionės paslaugų paketų direktyvos atnaujinimas. Šioje atnaujintoje direktyvoje nurodomos naujos skaitmeninės priemonės, kurias vartotojai naudoja atostogoms užsisakyti, taip pat pašalinami kai kurie pasenę elementai.

| 2.2 | Komisija šios direktyvos persvarstymo darbą pradėjo 2007 m.: buvo atlikti poveikio vertinimai, surengtos konsultacijos ir specialūs susitikimai su suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

2.2

Komisija šios direktyvos persvarstymo darbą pradėjo 2007 m.: buvo atlikti poveikio vertinimai, surengtos konsultacijos ir specialūs susitikimai su suinteresuotaisiais subjektais.

3.   Apibrėžtis

Apibrėžtis

| 3.1 | Svarbus atnaujintos direktyvos elementas yra direktyvos taikymo sritis ir joje pateiktos apibrėžtys. Direktyvos taikymo sritis apima platų kelionių spektrą, įskaitant:






  — | iš anksto parengtus kelionės paslaugų paketus, įsigytus iš agentų arba internetu paslaugas siūlančių pardavėjų; |
| --- | --- | --- |

3.1

Svarbus atnaujintos direktyvos elementas yra direktyvos taikymo sritis ir joje pateiktos apibrėžtys. Direktyvos taikymo sritis apima platų kelionių spektrą, įskaitant:

—

iš anksto parengtus kelionės paslaugų paketus, įsigytus iš agentų arba internetu paslaugas siūlančių pardavėjų;

| — | individualiam vartotojui pritaikytų kelionės paslaugų paketų, įsigytus iš internetu paslaugas siūlančių pardavėjų arba kelionių agentūrų, naują kategoriją; |
| --- | --- |

—

individualiam vartotojui pritaikytų kelionės paslaugų paketų, įsigytus iš internetu paslaugas siūlančių pardavėjų arba kelionių agentūrų, naują kategoriją;

| — | kitus individualiam vartotojui pritaikytus kelionės paslaugų rinkinius (kelionės paslaugų rinkiniai), kai agentas arba internetu kelionės paslaugas teikiantis pardavėjas veikia kaip tarpininkas. |
| --- | --- |

—

kitus individualiam vartotojui pritaikytus kelionės paslaugų rinkinius (kelionės paslaugų rinkiniai), kai agentas arba internetu kelionės paslaugas teikiantis pardavėjas veikia kaip tarpininkas.

| 3.2 | Direktyva netaikoma savarankiškai sudaromiems paslaugų rinkiniams arba dalykinėms kelionėms; jos 2 straipsnyje taip pat nurodomos kitos sritys, kuriose direktyva netaikoma. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad direktyvos netaikymas pagal 2 straipsnio 2 dalies c punktą jokiu būdu negali pakenkti verslininkui ar vienam iš jo darbuotojų, kuris darbo tikslais arba derindamas darbą ir poilsį pasinaudoja kelionės paslaugų rinkiniu arba paketu, kuriam bendroji sutartis netaikoma. Todėl faktiškai pagal savo pobūdį tokios kelionės turėtų patekti į kelionės paslaugų paketų ir (arba) rinkinių apibrėžtį. |
| --- | --- |

3.2

Direktyva netaikoma savarankiškai sudaromiems paslaugų rinkiniams arba dalykinėms kelionėms; jos 2 straipsnyje taip pat nurodomos kitos sritys, kuriose direktyva netaikoma. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad direktyvos netaikymas pagal 2 straipsnio 2 dalies c punktą jokiu būdu negali pakenkti verslininkui ar vienam iš jo darbuotojų, kuris darbo tikslais arba derindamas darbą ir poilsį pasinaudoja kelionės paslaugų rinkiniu arba paketu, kuriam bendroji sutartis netaikoma. Todėl faktiškai pagal savo pobūdį tokios kelionės turėtų patekti į kelionės paslaugų paketų ir (arba) rinkinių apibrėžtį.

| 3.3 | Ši nauja apibrėžtis užtikrina, kad kelionės paslaugų paketas yra platesnė sąvoka nei tradiciniai atostogų paketai. Ji taip pat atspindi šiuolaikiškesnes atostogų tendencijas ir apima dar 23 proc. atostogautojų. Tikimasi, kad ši nauja direktyva bus taikoma beveik pusei atostogautojų (46 proc.) (1). Nors 7 iš 10 tradicinių kelionės paslaugų paketų įsigyjami įprastoje kelionių agentūroje, nemažai vartotojų tokius tradicinius paketus perka internetu. Be to, internetas vis dažniau naudojamas individualiam vartotojui pritaikytiems paketams įsigyti (2). |
| --- | --- |

3.3

Ši nauja apibrėžtis užtikrina, kad kelionės paslaugų paketas yra platesnė sąvoka nei tradiciniai atostogų paketai. Ji taip pat atspindi šiuolaikiškesnes atostogų tendencijas ir apima dar 23 proc. atostogautojų. Tikimasi, kad ši nauja direktyva bus taikoma beveik pusei atostogautojų (46 proc.) (1). Nors 7 iš 10 tradicinių kelionės paslaugų paketų įsigyjami įprastoje kelionių agentūroje, nemažai vartotojų tokius tradicinius paketus perka internetu. Be to, internetas vis dažniau naudojamas individualiam vartotojui pritaikytiems paketams įsigyti (2).

1

2

| 3.4 | EESRK pritaria šiai naujai platesnei kelionės paslaugų paketų apibrėžčiai, kuri akivaizdžiai išsprendžia problemas, kilusias dėl individualiam vartotojui pritaikytų kelionės paslaugų paketų, kuriems 1990 m. direktyva nebuvo taikoma, nors juos įsigiję vartotojai paprastai manydavo esantys apsaugoti. EESRK nuomone, kelionės paslaugų paketuose nebūtinai derinamas transportas ir apgyvendinimas: juose dažniau numatomas mažiausiai dviejų skirtingų komponentų derinys, t. y. mašinos nuoma arba ekskursijos, transportas, apgyvendinimas, sportinė veikla ar koks nors kitas su atostogomis susijęs komponentas. |
| --- | --- |

3.4

EESRK pritaria šiai naujai platesnei kelionės paslaugų paketų apibrėžčiai, kuri akivaizdžiai išsprendžia problemas, kilusias dėl individualiam vartotojui pritaikytų kelionės paslaugų paketų, kuriems 1990 m. direktyva nebuvo taikoma, nors juos įsigiję vartotojai paprastai manydavo esantys apsaugoti. EESRK nuomone, kelionės paslaugų paketuose nebūtinai derinamas transportas ir apgyvendinimas: juose dažniau numatomas mažiausiai dviejų skirtingų komponentų derinys, t. y. mašinos nuoma arba ekskursijos, transportas, apgyvendinimas, sportinė veikla ar koks nors kitas su atostogomis susijęs komponentas.

| 3.5 | Paketo apibrėžtis pagal 3 straipsnio 2 dalį apima daug kelionės paslaugų paketo aspektų. EESRK sutinka su apibrėžtimi, tačiau pažymi, kad „duomenys“, apie kuriuos kalbama to paties straipsnio 2 dalies b punkto v papunktyje, turėtų būti visi perduodami kliento užsakymo duomenys, o ne tik kredito kortelės duomenys, kaip nurodyta direktyvos aiškinamajame memorandume (18 konstatuojamojoje dalyje). Todėl EESRK rekomenduoja iš 18 konstatuojamosios dalies išbraukti du paskutinius sakinius. Be to, EESRK pabrėžia, kad tokie duomenų perdavimai neturėtų būti susieti su konkrečiu momentu ir rekomenduoja iš 18 konstatuojamosios dalies ir 3 straipsnio 2 dalies b punkto v papunkčio apskritai išbraukti frazę „ne vėliau kaip iki pirmosios paslaugos užsakymo patvirtinimo“. |
| --- | --- |

3.5

Paketo apibrėžtis pagal 3 straipsnio 2 dalį apima daug kelionės paslaugų paketo aspektų. EESRK sutinka su apibrėžtimi, tačiau pažymi, kad „duomenys“, apie kuriuos kalbama to paties straipsnio 2 dalies b punkto v papunktyje, turėtų būti visi perduodami kliento užsakymo duomenys, o ne tik kredito kortelės duomenys, kaip nurodyta direktyvos aiškinamajame memorandume (18 konstatuojamojoje dalyje). Todėl EESRK rekomenduoja iš 18 konstatuojamosios dalies išbraukti du paskutinius sakinius. Be to, EESRK pabrėžia, kad tokie duomenų perdavimai neturėtų būti susieti su konkrečiu momentu ir rekomenduoja iš 18 konstatuojamosios dalies ir 3 straipsnio 2 dalies b punkto v papunkčio apskritai išbraukti frazę „ne vėliau kaip iki pirmosios paslaugos užsakymo patvirtinimo“.

| 3.6 | EESRK pažymi, kad direktyva taip pat turėtų būti taikoma atsitiktiniams kelionės paslaugų paketų organizatoriams, kurių pareigas ir prievoles ši direktyva taip pat turėtų apibrėžti. Tai užtikrintų vartotojo apsaugą nepriklausomai nuo to, kas yra kelionės organizatorius, ir vienodas konkurencines sąlygas kelionės paslaugų paketų organizatoriams. Todėl EESRK rekomenduoja iš direktyvos aiškinamojo memorandumo 19 konstatuojamosios dalies išbraukti frazę „atsitiktiniai paslaugų paketai“. |
| --- | --- |

3.6

EESRK pažymi, kad direktyva taip pat turėtų būti taikoma atsitiktiniams kelionės paslaugų paketų organizatoriams, kurių pareigas ir prievoles ši direktyva taip pat turėtų apibrėžti. Tai užtikrintų vartotojo apsaugą nepriklausomai nuo to, kas yra kelionės organizatorius, ir vienodas konkurencines sąlygas kelionės paslaugų paketų organizatoriams. Todėl EESRK rekomenduoja iš direktyvos aiškinamojo memorandumo 19 konstatuojamosios dalies išbraukti frazę „atsitiktiniai paslaugų paketai“.

| 3.7 | Į pasiūlymo taikymo sritį reikėtų įtraukti trumpiau nei 24 valandas trunkančių kelionės paslaugų paketus ir rinkinius. Kadangi šios paslaugos suteikiamos per ribotą laikotarpį, pardavėjo rizika yra mažesnė, bet vartotojams gali kilti ne mažiau problemų, kaip ir bet kokio kito paketo atveju. Be to, kai kuriose šalyse šis apribojimas netaikomas (3). |
| --- | --- |

3.7

Į pasiūlymo taikymo sritį reikėtų įtraukti trumpiau nei 24 valandas trunkančių kelionės paslaugų paketus ir rinkinius. Kadangi šios paslaugos suteikiamos per ribotą laikotarpį, pardavėjo rizika yra mažesnė, bet vartotojams gali kilti ne mažiau problemų, kaip ir bet kokio kito paketo atveju. Be to, kai kuriose šalyse šis apribojimas netaikomas (3).

3

4.   Skaidrumas

Skaidrumas

| 4.1 | Pasiūlymu siekiama didesnio skaidrumo vartotojams, užtikrinant, kad jie būtų informuoti apie jų sudaromos sutarties sąlygas ir atitinkamas savo teises. Tuo siekiama išvengti ankstesnių incidentų, kai vartotojai galėjo būti klaidinami ir manyti, jog yra apsaugoti, pasikartojimo. |
| --- | --- |

4.1

Pasiūlymu siekiama didesnio skaidrumo vartotojams, užtikrinant, kad jie būtų informuoti apie jų sudaromos sutarties sąlygas ir atitinkamas savo teises. Tuo siekiama išvengti ankstesnių incidentų, kai vartotojai galėjo būti klaidinami ir manyti, jog yra apsaugoti, pasikartojimo.

| 4.2 | EESKR sutinka, kad vartotojams būtina suteikti daugiau aiškios informacijos apie tai, dėl ko jie susitaria. Tačiau pasiekti tokį skaidrumą praktiškai gali būti ne taip paprasta, kaip atrodo, pirmiausia todėl, kad skaidrumo užtikrinimo būdai paliekami agento nuožiūrai. |
| --- | --- |

4.2

EESKR sutinka, kad vartotojams būtina suteikti daugiau aiškios informacijos apie tai, dėl ko jie susitaria. Tačiau pasiekti tokį skaidrumą praktiškai gali būti ne taip paprasta, kaip atrodo, pirmiausia todėl, kad skaidrumo užtikrinimo būdai paliekami agento nuožiūrai.

| 4.3 | Atsakomybę turėtų dalytis ir organizatorius, ir agentas – ji negali tekti vien organizatoriui. Vartotojai dažnai nesupranta, kas už ką atsakingas sutarties grandinėje, ir dažnai agentą laiko sutarties šalimi. Be to, vartotojai neturėtų būti palikti pasikliauti agento gera valia ir tikėtis, kad jis perduos jų skundus, todėl labai svarbu tinkamai įgyvendinti 13 straipsnį. |
| --- | --- |

4.3

Atsakomybę turėtų dalytis ir organizatorius, ir agentas – ji negali tekti vien organizatoriui. Vartotojai dažnai nesupranta, kas už ką atsakingas sutarties grandinėje, ir dažnai agentą laiko sutarties šalimi. Be to, vartotojai neturėtų būti palikti pasikliauti agento gera valia ir tikėtis, kad jis perduos jų skundus, todėl labai svarbu tinkamai įgyvendinti 13 straipsnį.

5.   Specialios skelbimo taisyklės

Specialios skelbimo taisyklės

| 5.1 | Panaikintas 1990 m. direktyva nustatytas reikalavimas perspausdinti katalogus, nes atsiradus internetui vartotojams prasidėjo nauja informacinė era. Panaikinus šį reikalavimą sektorius sutaupys 390 milijonų eurų per metus (4). Tačiau naujame pasiūlyme vis dar reikalaujama, kad vartotojui sudarant sutartį būtų suteikta visa informacija ir jis būtų raštu informuojamas apie bet kokius pasikeitimus. |
| --- | --- |

5.1

Panaikintas 1990 m. direktyva nustatytas reikalavimas perspausdinti katalogus, nes atsiradus internetui vartotojams prasidėjo nauja informacinė era. Panaikinus šį reikalavimą sektorius sutaupys 390 milijonų eurų per metus (4). Tačiau naujame pasiūlyme vis dar reikalaujama, kad vartotojui sudarant sutartį būtų suteikta visa informacija ir jis būtų raštu informuojamas apie bet kokius pasikeitimus.

4

| 5.2 | EESRK džiaugiasi, kad sektoriui suteikiama galimybė sutaupyti, ir primygtinai siūlo, kad šios sutaupytos lėšos būtų nukreiptos į inovacijas, užimtumą ir augimą. Vis dėlto EESRK mano, kad savo pasirinkimu ar dėl išteklių trūkumo interneto nenaudojantiems vartotojams neturėtų būti sudaromos prastesnės sąlygos gauti teisingą informaciją. |
| --- | --- |

5.2

EESRK džiaugiasi, kad sektoriui suteikiama galimybė sutaupyti, ir primygtinai siūlo, kad šios sutaupytos lėšos būtų nukreiptos į inovacijas, užimtumą ir augimą. Vis dėlto EESRK mano, kad savo pasirinkimu ar dėl išteklių trūkumo interneto nenaudojantiems vartotojams neturėtų būti sudaromos prastesnės sąlygos gauti teisingą informaciją.

6.   Ikisutartinė informacija ir sutarties keitimas

Ikisutartinė informacija ir sutarties keitimas

| 6.1 | EESRK pabrėžia, kad ikisutartinę informaciją būtina teikti patvaria forma, kad vartotojai galėtų bet kuriuo metu ją pasiekti. |
| --- | --- |

6.1

EESRK pabrėžia, kad ikisutartinę informaciją būtina teikti patvaria forma, kad vartotojai galėtų bet kuriuo metu ją pasiekti.

| 6.2 | Be to, EESRK sutinka, kad tiek ikisutartinė, tiek sutartinė keliautojui teikiama informacija gali būti keičiama, tačiau duomenys apie paslaugų teikėjo pavadinimą ir adresą yra pernelyg svarbūs, kad būtų keičiami, todėl jų keisti nederėtų. |
| --- | --- |

6.2

Be to, EESRK sutinka, kad tiek ikisutartinė, tiek sutartinė keliautojui teikiama informacija gali būti keičiama, tačiau duomenys apie paslaugų teikėjo pavadinimą ir adresą yra pernelyg svarbūs, kad būtų keičiami, todėl jų keisti nederėtų.

| 6.3 | Esminiai sutarties pakeitimai turėtų būti galimi tik tokiu atveju, jeigu jie nesukelia nepatogumų keliautojui. Be to, vartotojas su pakeitimais turėtų sutikti aiškiai, o ne numanomai, kaip siūloma 9 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

6.3

Esminiai sutarties pakeitimai turėtų būti galimi tik tokiu atveju, jeigu jie nesukelia nepatogumų keliautojui. Be to, vartotojas su pakeitimais turėtų sutikti aiškiai, o ne numanomai, kaip siūloma 9 straipsnio 2 dalies b punkte.

| 6.4 | Reikėtų panaikinti organizatoriaus teisę atšaukti kelionės paslaugų paketą, jeigu nesusirenka minimalus reikiamas asmenų skaičius. Nors ši galimybė jau numatyta galiojančioje direktyvoje, jos ilgiau pateisinti nebegalima, nes šiuo metu technologijos leidžia pardavėjams nesunkiai numatyti ir valdyti riziką, susijusią su savo pasiūlymais ir veikla. |
| --- | --- |

6.4

Reikėtų panaikinti organizatoriaus teisę atšaukti kelionės paslaugų paketą, jeigu nesusirenka minimalus reikiamas asmenų skaičius. Nors ši galimybė jau numatyta galiojančioje direktyvoje, jos ilgiau pateisinti nebegalima, nes šiuo metu technologijos leidžia pardavėjams nesunkiai numatyti ir valdyti riziką, susijusią su savo pasiūlymais ir veikla.

| 6.5 | Sutartys turėtų būti sudaromos vartotojo kalba. |
| --- | --- |

6.5

Sutartys turėtų būti sudaromos vartotojo kalba.

7.   Sutarties nutraukimo teisės

Sutarties nutraukimo teisės

| 7.1 | Naujosios taisyklės palieka vartotojui ne tik teisę perduoti sutartį trečiam asmeniui, bet ir teisę ją nutraukti. Jeigu vartotojai taip padarytų, jie privalės sumokėti pagrįsto dydžio mokestį organizatoriui, kad padengtų jo patirtas išlaidas. |
| --- | --- |

7.1

Naujosios taisyklės palieka vartotojui ne tik teisę perduoti sutartį trečiam asmeniui, bet ir teisę ją nutraukti. Jeigu vartotojai taip padarytų, jie privalės sumokėti pagrįsto dydžio mokestį organizatoriui, kad padengtų jo patirtas išlaidas.

| 7.2 | EESRK pritaria išplėstai vartotojo teisei nutraukti sutartį prieš išvykimą. Tačiau Komitetas klausia, koks būtų realus „pagrįstų“ mokesčių dydis vartotojui nutraukus sutartį. Direktyva turėtų nustatyti bendruosius principus ar taisykles kompensacijų, kurias turi mokėti vartotojas, skaičiavimui. Mokesčiai neturėtų būti neproporcingi ar pernelyg dideli. |
| --- | --- |

7.2

EESRK pritaria išplėstai vartotojo teisei nutraukti sutartį prieš išvykimą. Tačiau Komitetas klausia, koks būtų realus „pagrįstų“ mokesčių dydis vartotojui nutraukus sutartį. Direktyva turėtų nustatyti bendruosius principus ar taisykles kompensacijų, kurias turi mokėti vartotojas, skaičiavimui. Mokesčiai neturėtų būti neproporcingi ar pernelyg dideli.

| 7.3 | Be to, vartotojui reikėtų suteikti galimybę (atleidžiant jį nuo kompensacijos mokėjimo) nutraukti sutartį dėl nenumatytų priežasčių, nepriklausančių nuo jo valios, pavyzdžiui, šeimos nario ligos ar mirties. Tokia būtų logiška atsvara siūlomai organizatoriaus teisei force majeure atvejais nutraukti sutartį nemokant kompensacijos. |
| --- | --- |

7.3

Be to, vartotojui reikėtų suteikti galimybę (atleidžiant jį nuo kompensacijos mokėjimo) nutraukti sutartį dėl nenumatytų priežasčių, nepriklausančių nuo jo valios, pavyzdžiui, šeimos nario ligos ar mirties. Tokia būtų logiška atsvara siūlomai organizatoriaus teisei force majeure atvejais nutraukti sutartį nemokant kompensacijos.

force majeure

8.   Atsakomybė už įsipareigojimų nevykdymą

Atsakomybė už įsipareigojimų nevykdymą

| 8.1 | Iki 100 eurų per dieną ir trijų nakvynių vienam keliautojui kompensacija, EESRK nuomone, yra visiškai nepriimtina. Tai prieštarauja bendrai organizatoriaus prievolei vykdyti pakete numatytus įsipareigojimus, sutartus su vartotoju. Be to, tai prieštarauja „visiškos kompensacijos“ už nuostolius principui, kuris yra bendras visų ES valstybių narių teisės principas. Kainos limitas riboto judumo asmenims iš viso neturėtų būti taikomas. |
| --- | --- |

8.1

Iki 100 eurų per dieną ir trijų nakvynių vienam keliautojui kompensacija, EESRK nuomone, yra visiškai nepriimtina. Tai prieštarauja bendrai organizatoriaus prievolei vykdyti pakete numatytus įsipareigojimus, sutartus su vartotoju. Be to, tai prieštarauja „visiškos kompensacijos“ už nuostolius principui, kuris yra bendras visų ES valstybių narių teisės principas. Kainos limitas riboto judumo asmenims iš viso neturėtų būti taikomas.

| 8.2 | EESRK pažymi, kad siūlomoje direktyvoje, pavyzdžiui, 4 skyriuje, konkrečiai kalbama apie neįgalių asmenų teises. |
| --- | --- |

8.2

EESRK pažymi, kad siūlomoje direktyvoje, pavyzdžiui, 4 skyriuje, konkrečiai kalbama apie neįgalių asmenų teises.

| 8.3 | EESRK rekomenduoja Komisijai siūlomos direktyvos konstatuojamojoje dalyje paminėti prieinamumo patvirtinimą ir prieinamumo standartizaciją, nes kelionių agentūrai tai suteiktų neįkainojamos informacijos. |
| --- | --- |

8.3

EESRK rekomenduoja Komisijai siūlomos direktyvos konstatuojamojoje dalyje paminėti prieinamumo patvirtinimą ir prieinamumo standartizaciją, nes kelionių agentūrai tai suteiktų neįkainojamos informacijos.

| 8.4 | EESRK sutinka, kad principas, jog keliautojas privalo informuoti organizatorių apie savo specialias reikmes „iki paketo pradžios likus ne mažiau kaip 48 valandoms“, turėtų būti taikomas ir neįgaliesiems. Tačiau Komitetas pažymi, jog dažnai keliautojai norėtų tai padaryti, bet neranda būdo perduoti šią informaciją organizatoriui. Todėl svarbu, kad keliautojui būtų gerai išaiškinta, kokiais būdais perduoti tokią informaciją (pavyzdžiui, tam galėtų būti skirtas specialus langelis internetinėje paraiškos formoje). |
| --- | --- |

8.4

EESRK sutinka, kad principas, jog keliautojas privalo informuoti organizatorių apie savo specialias reikmes „iki paketo pradžios likus ne mažiau kaip 48 valandoms“, turėtų būti taikomas ir neįgaliesiems. Tačiau Komitetas pažymi, jog dažnai keliautojai norėtų tai padaryti, bet neranda būdo perduoti šią informaciją organizatoriui. Todėl svarbu, kad keliautojui būtų gerai išaiškinta, kokiais būdais perduoti tokią informaciją (pavyzdžiui, tam galėtų būti skirtas specialus langelis internetinėje paraiškos formoje).

9.   Geresnė žalos atlyginimo sistema

Geresnė žalos atlyginimo sistema

| 9.1 | Žalos atlyginimas yra svarbus vartotojų apsaugos aspektas. Iki šiol vartotojai kartais patekdavo į tokią situaciją, kai paslaugų teikėjai vienas kitam permesdavo atsakomybę, o vartotojas likdavo nepavydėtinoje padėtyje. Pasiūlyme nurodoma, kad turi būti numatytas vienas informacijos centras, į kurį būtų galima kreiptis iškilus problemoms. |
| --- | --- |

9.1

Žalos atlyginimas yra svarbus vartotojų apsaugos aspektas. Iki šiol vartotojai kartais patekdavo į tokią situaciją, kai paslaugų teikėjai vienas kitam permesdavo atsakomybę, o vartotojas likdavo nepavydėtinoje padėtyje. Pasiūlyme nurodoma, kad turi būti numatytas vienas informacijos centras, į kurį būtų galima kreiptis iškilus problemoms.

| 9.2 | EESRK mano, kad reikia supaprastinti žalos atlyginimą vartotojams, sudarant galimybę kreiptis į vieną informacijos centrą tais atvejais, kai naudojantis individualiam vartotojui pritaikytos kelionės paslaugų paketu iškyla problemų. Dar pradedant tartis dėl atostogų paketo sutarties turi būti aiškiai nurodyta, kas yra tas informacijos centras. |
| --- | --- |

9.2

EESRK mano, kad reikia supaprastinti žalos atlyginimą vartotojams, sudarant galimybę kreiptis į vieną informacijos centrą tais atvejais, kai naudojantis individualiam vartotojui pritaikytos kelionės paslaugų paketu iškyla problemų. Dar pradedant tartis dėl atostogų paketo sutarties turi būti aiškiai nurodyta, kas yra tas informacijos centras.

| 9.3 | Vartotojams reikia duoti pakankamai laiko pateikti skundą ir jie neturėtų būti verčiami tai padaryti iš karto – taip iš vartotojų nebus atimta teisė į žalos atlyginimą jau pasibaigus kelionei. |
| --- | --- |

9.3

Vartotojams reikia duoti pakankamai laiko pateikti skundą ir jie neturėtų būti verčiami tai padaryti iš karto – taip iš vartotojų nebus atimta teisė į žalos atlyginimą jau pasibaigus kelionei.

10.   Pasiūlymo poveikis

Pasiūlymo poveikis

| 10.1 | EESRK pripažįsta, kad šis naujas pasiūlymas turės didelį poveikį ir vartotojams, ir šiam verslui. Kaip nurodoma Komisijos pranešimuose spaudai šia tema, abi šalys gali tikėtis nemažai privalumų. |
| --- | --- |

10.1

EESRK pripažįsta, kad šis naujas pasiūlymas turės didelį poveikį ir vartotojams, ir šiam verslui. Kaip nurodoma Komisijos pranešimuose spaudai šia tema, abi šalys gali tikėtis nemažai privalumų.

| 10.2 | Persvarstytas pasiūlymas užtikrins didesnę vartotojų apsaugą tam tikrose srityse, o sektoriui padės sutaupyti lėšų. Nepaisant to, EESRK vis tiek nuogąstauja, ar tinkamai bus įgyvendinta vartotojui pateikta informacija ir ar aiškiai apibrėžtos sektoriaus pareigos. |
| --- | --- |

10.2

Persvarstytas pasiūlymas užtikrins didesnę vartotojų apsaugą tam tikrose srityse, o sektoriui padės sutaupyti lėšų. Nepaisant to, EESRK vis tiek nuogąstauja, ar tinkamai bus įgyvendinta vartotojui pateikta informacija ir ar aiškiai apibrėžtos sektoriaus pareigos.

| 10.3 | Be to, nors individualiam vartotojui pritaikytiems kelionės paslaugų rinkiniams ši direktyva netaikoma, jų atveju vartotojų apsauga turi būti ne mažesnė. |
| --- | --- |

10.3

Be to, nors individualiam vartotojui pritaikytiems kelionės paslaugų rinkiniams ši direktyva netaikoma, jų atveju vartotojų apsauga turi būti ne mažesnė.

11.   Teisės nuostatų konsolidavimas

Teisės nuostatų konsolidavimas

| 11.1 | EESRK pažymi, jog kelionių ir atostogų teisių srityje teisinės nuostatos yra labai fragmentiškos, ir mano, jog šią sritį reikėtų geriau suderinti. Bendrieji vartotojų teisių aktai (Vartotojų teisių direktyva 2011/83) kelionėms ir atostogoms netaikomi. Dėl šios išimties ir atsiranda toks fragmentiškumas, o keliaujantys Europos vartotojai yra pernelyg menkai apsaugoti. Be to, individualias keliones įvairiais aspektais reglamentuoja kitos direktyvos, kuriose nustatytos konkrečios teisės, todėl skirtingose direktyvose numatytų teisių įvairovė ir apimtis kelia dar daugiau neaiškumų keliautojui. |
| --- | --- |

11.1

EESRK pažymi, jog kelionių ir atostogų teisių srityje teisinės nuostatos yra labai fragmentiškos, ir mano, jog šią sritį reikėtų geriau suderinti. Bendrieji vartotojų teisių aktai (Vartotojų teisių direktyva 2011/83) kelionėms ir atostogoms netaikomi. Dėl šios išimties ir atsiranda toks fragmentiškumas, o keliaujantys Europos vartotojai yra pernelyg menkai apsaugoti. Be to, individualias keliones įvairiais aspektais reglamentuoja kitos direktyvos, kuriose nustatytos konkrečios teisės, todėl skirtingose direktyvose numatytų teisių įvairovė ir apimtis kelia dar daugiau neaiškumų keliautojui.

12.   Nemokumas

Nemokumas

| 12.1 | Teigiamai vertintina tai, kad į pasiūlymą buvo įtraukta vartotojų apsauga nemokumo atveju – tai padės išvengti situacijų, kai bejėgiai vartotojai per savo atostogas mėgina spręsti nemokumo sukeltas problemas. Tačiau reikėtų užtikrinti administracinį bendradarbiavimą, o nurodyti informacijos centrai turėtų operatyviai reaguoti. |
| --- | --- |

12.1

Teigiamai vertintina tai, kad į pasiūlymą buvo įtraukta vartotojų apsauga nemokumo atveju – tai padės išvengti situacijų, kai bejėgiai vartotojai per savo atostogas mėgina spręsti nemokumo sukeltas problemas. Tačiau reikėtų užtikrinti administracinį bendradarbiavimą, o nurodyti informacijos centrai turėtų operatyviai reaguoti.

13.   Peržiūra

Peržiūra

| 13.1 | EESRK džiaugdamasis pažymi, kad per kitus penkerius metus Komisija ketina pateikti Tarybai ir Parlamentui direktyvos peržiūrą, kurios metu bus įvertintas šio pasiūlymo įgyvendinimas, taip pat ketinama pateikti teisėkūros pasiūlymus. EESRK pabrėžia, kad tokia peržiūra turėtų prasidėti nedelsiant, kai tik įsigalios direktyva, nes tai leis susidaryti aiškų vaizdą apie įgyvendinimą ankstyvuosiuose etapuose, o teisėkūros pasiūlymams priimti nereikės labai daug laiko. |
| --- | --- |

13.1

EESRK džiaugdamasis pažymi, kad per kitus penkerius metus Komisija ketina pateikti Tarybai ir Parlamentui direktyvos peržiūrą, kurios metu bus įvertintas šio pasiūlymo įgyvendinimas, taip pat ketinama pateikti teisėkūros pasiūlymus. EESRK pabrėžia, kad tokia peržiūra turėtų prasidėti nedelsiant, kai tik įsigalios direktyva, nes tai leis susidaryti aiškų vaizdą apie įgyvendinimą ankstyvuosiuose etapuose, o teisėkūros pasiūlymams priimti nereikės labai daug laiko.

14.   Suderinimas ir santykis su bendrąja sutarčių teise

Suderinimas ir santykis su bendrąja sutarčių teise

| 14.1 | Komisijos siūlomas visiškas suderinimas neturėtų paskatinti dabartinio vartotojų apsaugos lygio blogėjimo. Valstybėms narėms reikėtų palikti galimybę papildyti direktyvos taisykles ir išsaugoti galiojančias nacionalines taisykles. |
| --- | --- |

14.1

Komisijos siūlomas visiškas suderinimas neturėtų paskatinti dabartinio vartotojų apsaugos lygio blogėjimo. Valstybėms narėms reikėtų palikti galimybę papildyti direktyvos taisykles ir išsaugoti galiojančias nacionalines taisykles.

| 14.2 | EESRK pabrėžia, kad konkrečių taisomųjų priemonių sistema neatitikties kelionės paslaugų paketo sutarčiai atveju arba pardavėjui nevykdant įsipareigojimų turės pasekmių valstybių narių bendrajai sutarčių teisei, todėl reikėtų išaiškinti pasiūlymo ir bendrosios sutarčių teisės santykį. |
| --- | --- |

14.2

EESRK pabrėžia, kad konkrečių taisomųjų priemonių sistema neatitikties kelionės paslaugų paketo sutarčiai atveju arba pardavėjui nevykdant įsipareigojimų turės pasekmių valstybių narių bendrajai sutarčių teisei, todėl reikėtų išaiškinti pasiūlymo ir bendrosios sutarčių teisės santykį.

15.   Kiti klausimai

Kiti klausimai

| 15.1 | Miglotos Komisijos pasiūlymo formuluotės, pavyzdžiui, „nemenka paketo dalis“ (2 straipsnio 2 dalies d punktas), „nustatytas pagrįstas laikotarpis“ (9 straipsnio 2 dalies b punktas) ir „neproporcinga“ (11 straipsnio 2 dalis), turėtų būti išdėstytos aiškiau. |
| --- | --- |

15.1

Miglotos Komisijos pasiūlymo formuluotės, pavyzdžiui, „nemenka paketo dalis“ (2 straipsnio 2 dalies d punktas), „nustatytas pagrįstas laikotarpis“ (9 straipsnio 2 dalies b punktas) ir „neproporcinga“ (11 straipsnio 2 dalis), turėtų būti išdėstytos aiškiau.

| 15.2 | 3 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis ir 5 dalies a punktas vienas kitam prieštarauja, todėl juos reikėtų patikslinti. |
| --- | --- |

15.2

3 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis ir 5 dalies a punktas vienas kitam prieštarauja, todėl juos reikėtų patikslinti.

| 15.3 | Komisijai reikėtų pateikti negalutinį preliminarų kitų turizmo paslaugų sąrašą (3 straipsnio 1 dalies d punktas), nurodyti 10 straipsnio 1 dalyje minimus mokesčius ir terminus ir įvardyti nepaprastas aplinkybes, apie kurias kalbama 12 straipsnio 3 dalies iii papunktyje. |
| --- | --- |

15.3

Komisijai reikėtų pateikti negalutinį preliminarų kitų turizmo paslaugų sąrašą (3 straipsnio 1 dalies d punktas), nurodyti 10 straipsnio 1 dalyje minimus mokesčius ir terminus ir įvardyti nepaprastas aplinkybes, apie kurias kalbama 12 straipsnio 3 dalies iii papunktyje.

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Duomenys gauti iš Europos Komisijos poveikio vertinimo, SWD(2013) 263 final.

1

(2)  Apklausą apie atostogas ir keliones atliko Europos vartotojų organizacijų asociacija (BEUC) ir jos nariai.

2

(3)  Pavyzdžiui, Vengrijoje ir Austrijoje reikalavimai taikomi ir trumpesnėms kaip 24 valandų kelionėms. Kai kuriose šalyse (pavyzdžiui, Ispanijoje) vis dažniau siūlomi transporto, vakarienės ir bilietų deriniai tam tikriems spektakliams ar pasirodymams ar sporto renginiams, o visos paslaugos suteikiamos be apgyvendinimo ir greičiau nei per 24 valandas.

3

(4)  Duomenys gauti iš Europos Komisijos poveikio vertinimo SWD(2013) 263 final.

4

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/78

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2013/36/ES ir 2009/110/EB ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD)

2014/C 170/13

Pranešėjas Vincent FARRUGIA

Europos Parlamentas, 2013 m. spalio 8 d., ir Taryba, 2013 m. spalio 31 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas

COM(2013) 550 final – 2013/0265 (COD)

ir

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2013/36/ES ir 2009/110/EB ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB

COM(2013) 547 final – 2013/0264 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 13 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 176 nariams balsavus už, 22 – prieš ir 12 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina abi 2013 m. liepos 24 d. Komisijos paskelbto mokėjimo rinkinio teisėkūros iniciatyvas – siūlomą pakeistąją mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD II) ir pasiūlymą dėl tarpbankinių mokesčių reglamento (TM reglamento). |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina abi 2013 m. liepos 24 d. Komisijos paskelbto mokėjimo rinkinio teisėkūros iniciatyvas – siūlomą pakeistąją mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD II) ir pasiūlymą dėl tarpbankinių mokesčių reglamento (TM reglamento).

| 1.2 | EESRK pabrėžia, jog šie pasiūlymai turi kuo skubiau pereiti visą teisėkūros procedūrą, kad atsirastų daugiau skaidrumo tikrųjų mokėjimo kortele paslaugų sąnaudų srityje ir būtų įveiktos kliūtys, trukdančios patekti į mokėjimų rinką (įskaitant daugiašalį tarpbankinį mokestį). EESRK pažymi, kad mokėjimų rinkai vis dar trūksta praktine patirtimi pagrįstos reglamentavimo sistemos, kuri leistų visiškai suderinti bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA). Be to, teisinė sistema turi sudaryti sąlygas laisvai ir atvirai konkuruoti – nuo to priklauso vartotojų gerovė ir sklandus laisvosios rinkos veikimas. Europos mokėjimų rinka turi keistis, kad būtų galima taikyti naujus mokėjimo modelius ir pritaikyti technologines naujoves. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pabrėžia, jog šie pasiūlymai turi kuo skubiau pereiti visą teisėkūros procedūrą, kad atsirastų daugiau skaidrumo tikrųjų mokėjimo kortele paslaugų sąnaudų srityje ir būtų įveiktos kliūtys, trukdančios patekti į mokėjimų rinką (įskaitant daugiašalį tarpbankinį mokestį). EESRK pažymi, kad mokėjimų rinkai vis dar trūksta praktine patirtimi pagrįstos reglamentavimo sistemos, kuri leistų visiškai suderinti bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA). Be to, teisinė sistema turi sudaryti sąlygas laisvai ir atvirai konkuruoti – nuo to priklauso vartotojų gerovė ir sklandus laisvosios rinkos veikimas. Europos mokėjimų rinka turi keistis, kad būtų galima taikyti naujus mokėjimo modelius ir pritaikyti technologines naujoves.

| 1.3 | EESRK iš esmės pritaria Komisijos TM reglamente siūlomoms viršutinėms riboms, tačiau norėtų, kad viršutinės kredito ir debeto elektroninių mokėjimų ribos būtų mažesnės nei siūloma. Nuo tarpbankinės sistemos nepriklausoma debeto sistema Europai būtų iš tikrųjų pigi, paprasta ir veiksminga elektroninė grynųjų pinigų alternatyva ir nacionalinei bei tarptautinei e. prekybos rinkai atvertų didesnes galimybes. Be to, pigesnė kredito kortelių operacijų sistema būtų naudingesnė vartotojams ir visai ekonomikai. |
| --- | --- |

1.3

EESRK iš esmės pritaria Komisijos TM reglamente siūlomoms viršutinėms riboms, tačiau norėtų, kad viršutinės kredito ir debeto elektroninių mokėjimų ribos būtų mažesnės nei siūloma. Nuo tarpbankinės sistemos nepriklausoma debeto sistema Europai būtų iš tikrųjų pigi, paprasta ir veiksminga elektroninė grynųjų pinigų alternatyva ir nacionalinei bei tarptautinei e. prekybos rinkai atvertų didesnes galimybes. Be to, pigesnė kredito kortelių operacijų sistema būtų naudingesnė vartotojams ir visai ekonomikai.

| 1.4 | EESRK taip pat mano, kad šios priemonės yra tokios svarbios, kad jas reikėtų kuo skubiau įgyvendinti. Valstybės narės viršutines ribas turėtų nustatyti, jeigu įmanoma, per šešis mėnesius, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per metus nuo šio reglamento priėmimo dienos. |
| --- | --- |

1.4

EESRK taip pat mano, kad šios priemonės yra tokios svarbios, kad jas reikėtų kuo skubiau įgyvendinti. Valstybės narės viršutines ribas turėtų nustatyti, jeigu įmanoma, per šešis mėnesius, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per metus nuo šio reglamento priėmimo dienos.

| 1.5 | EESRK taip pat rekomenduoja surasti būdą, kaip apriboti pagal trišalį verslo modelį taikomus mokesčius. Kartu su pasiūlymais paskelbtame poveikio vertinime Komisija teigia, kad siūlomų viršutinių ribų galima netaikyti trišaliam modeliui, nes jam tenka nedidelė rinkos dalis ir jis paprastai taikomas tik verslo tikslais. Vis dėlto, sparčiai kuriami nauji verslo modeliai ir debesijos sistemos, todėl EESRK nėra toks pat tikras kaip Komisija, kad ši padėtis ateityje nesikeis. |
| --- | --- |

1.5

EESRK taip pat rekomenduoja surasti būdą, kaip apriboti pagal trišalį verslo modelį taikomus mokesčius. Kartu su pasiūlymais paskelbtame poveikio vertinime Komisija teigia, kad siūlomų viršutinių ribų galima netaikyti trišaliam modeliui, nes jam tenka nedidelė rinkos dalis ir jis paprastai taikomas tik verslo tikslais. Vis dėlto, sparčiai kuriami nauji verslo modeliai ir debesijos sistemos, todėl EESRK nėra toks pat tikras kaip Komisija, kad ši padėtis ateityje nesikeis.

| 1.6 | EESRK mano, kad verslo mokėjimo kortelėms turėtų būti taikomos tokio pat dydžio viršutinės ribos kaip ir tos, kurios yra siūlomos vartotojų kortelėms. Turi būti numatyta nuostata, neleidžianti kortelių sistemoms daryti spaudimą, kad būtų daugiau naudojamasi verslo kortelėmis. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad verslo mokėjimo kortelėms turėtų būti taikomos tokio pat dydžio viršutinės ribos kaip ir tos, kurios yra siūlomos vartotojų kortelėms. Turi būti numatyta nuostata, neleidžianti kortelių sistemoms daryti spaudimą, kad būtų daugiau naudojamasi verslo kortelėmis.

| 1.7 | EESRK rekomenduoja Mokėjimo paslaugų direktyvoje (MPD II) geriau išaiškinti, kokių mokesčių bankai gali pareikalauti iš trečiųjų šalių teikėjų už informaciją apie vartotojų sąskaitas. EESRK supranta, kad, Komisijos nuomone, bankai neturėtų imti šių mokesčių, todėl rekomenduoja tai aiškiai suformuluoti direktyvos tekste. |
| --- | --- |

1.7

EESRK rekomenduoja Mokėjimo paslaugų direktyvoje (MPD II) geriau išaiškinti, kokių mokesčių bankai gali pareikalauti iš trečiųjų šalių teikėjų už informaciją apie vartotojų sąskaitas. EESRK supranta, kad, Komisijos nuomone, bankai neturėtų imti šių mokesčių, todėl rekomenduoja tai aiškiai suformuluoti direktyvos tekste.

rekomenduoja

| 1.8 | Be šių pasiūlymų EESRK taip pat pabrėžia, kad reikia nustatyti visiškai sąveikius mokėjimams visose Europos rinkose galiojančius standartus. Reikėtų labiau stengtis aprėpti naująsias technologijas ir užtikrinti tikrumą. Be to, labai svarbu konsultuotis su visais susijusiais subjektais ir kad jie laikytųsi vienodų standartų. Tam reikės, kad nurodymai visai Europai būtų duodami centralizuotai ir kad būtų sukurta tvirta valdymo struktūra. |
| --- | --- |

1.8

Be šių pasiūlymų EESRK taip pat pabrėžia, kad reikia nustatyti visiškai sąveikius mokėjimams visose Europos rinkose galiojančius standartus. Reikėtų labiau stengtis aprėpti naująsias technologijas ir užtikrinti tikrumą. Be to, labai svarbu konsultuotis su visais susijusiais subjektais ir kad jie laikytųsi vienodų standartų. Tam reikės, kad nurodymai visai Europai būtų duodami centralizuotai ir kad būtų sukurta tvirta valdymo struktūra.

2.   Komentarai ir pastabos

Komentarai ir pastabos

| 2.1 | 2011 m. Europos Komisija paskelbė žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (1), o mokėjimų teisės aktų rinkinys yra po to surengtų konsultacijų rezultatas. EESRK daro nuorodą į savo nuomonę (2), kurioje teigė, kad daugiašalius tarpbankinius mokesčius reglamentuojančios taisyklės ir su mokėjimais kortele susijusios verslo taisyklės turi būti aiškios ir užtikrinti tikrumą. Toks pageidavimas ne kartą buvo išakytas ir konsultacijų metu. EESRK palankiai vertina siūlomąjį TM reglamentą, nes jis išspręs šias problemas. Reglamentas bus taikomas ne tik operacijoms, atliekamoms dabartinėmis plastikinėmis kortelėmis, bet ir e. bei m. mokėjimams, atliekamiems taikant programėles, naudojančias tą patį verslo modelį. |
| --- | --- |

2.1

2011 m. Europos Komisija paskelbė žaliąją knygą „Integruotos Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos kūrimas“ (1), o mokėjimų teisės aktų rinkinys yra po to surengtų konsultacijų rezultatas. EESRK daro nuorodą į savo nuomonę (2), kurioje teigė, kad daugiašalius tarpbankinius mokesčius reglamentuojančios taisyklės ir su mokėjimais kortele susijusios verslo taisyklės turi būti aiškios ir užtikrinti tikrumą. Toks pageidavimas ne kartą buvo išakytas ir konsultacijų metu. EESRK palankiai vertina siūlomąjį TM reglamentą, nes jis išspręs šias problemas. Reglamentas bus taikomas ne tik operacijoms, atliekamoms dabartinėmis plastikinėmis kortelėmis, bet ir e. bei m. mokėjimams, atliekamiems taikant programėles, naudojančias tą patį verslo modelį.

1

2

| 2.2 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ECB duomenimis, mažmeninių mokėjimų visuomeninės sąnaudos iš viso sudaro 130 mlrd. EUR arba 1 proc. BVP, o tarpbankinių mokesčių sąnaudos sudaro 10 mlrd. EUR (3). Mažmeninė bankininkystės rinka, jos išsivystymo lygis ir elektroninių mokėjimų ir mokėjimų kortele branda valstybėse narėse yra labai nevienoda. Daugelyje Europos šalių, ypač kai kuriose valstybėse narėse, konkurencija šioje srityje yra per maža, todėl jose yra didelės kainos ir mažai inovacijų. |
| --- | --- |

2.2

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ECB duomenimis, mažmeninių mokėjimų visuomeninės sąnaudos iš viso sudaro 130 mlrd. EUR arba 1 proc. BVP, o tarpbankinių mokesčių sąnaudos sudaro 10 mlrd. EUR (3). Mažmeninė bankininkystės rinka, jos išsivystymo lygis ir elektroninių mokėjimų ir mokėjimų kortele branda valstybėse narėse yra labai nevienoda. Daugelyje Europos šalių, ypač kai kuriose valstybėse narėse, konkurencija šioje srityje yra per maža, todėl jose yra didelės kainos ir mažai inovacijų.

3

| 2.3 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomuose teisės aktuose neužsimenama apie grynųjų pinigų išėmimą iš bankomatų. Kuo mažiau bus naudojama grynųjų pinigų, tuo labiau daugės elektroninių mokėjimų, o tai bus naudinga tiek prekiautojams, tiek vartotojams. ECB ir Komisija pripažįsta, kad grynųjų pinigų privati kaina yra didelė ir gali skatinti šešėlinę ekonomiką, vengti mokesčių, turint omenyje tai, kad mokėjimus grynaisiais pinigais sunku atsekti ir jiems trūksta skaidrumo. |
| --- | --- |

2.3

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomuose teisės aktuose neužsimenama apie grynųjų pinigų išėmimą iš bankomatų. Kuo mažiau bus naudojama grynųjų pinigų, tuo labiau daugės elektroninių mokėjimų, o tai bus naudinga tiek prekiautojams, tiek vartotojams. ECB ir Komisija pripažįsta, kad grynųjų pinigų privati kaina yra didelė ir gali skatinti šešėlinę ekonomiką, vengti mokesčių, turint omenyje tai, kad mokėjimus grynaisiais pinigais sunku atsekti ir jiems trūksta skaidrumo.

| 2.4 | Sparčiai populiarėja e. mokėjimai tiek internetu, tiek mobiliuoju telefonu. Labai svarbu, kad šios permainos atsispindėtų Europos reglamentavimo bazėje. EESRK atkreipia dėmesį į tai, jog esama pavojaus (tą patį teigia ir Komisija), kad tarpbankinės sistemos trūkumai ir kitokio tipo sąnaudos gali pasklisti ir naujosiose mobiliojo ryšio technologijose, o to nederėtų leisti. |
| --- | --- |

2.4

Sparčiai populiarėja e. mokėjimai tiek internetu, tiek mobiliuoju telefonu. Labai svarbu, kad šios permainos atsispindėtų Europos reglamentavimo bazėje. EESRK atkreipia dėmesį į tai, jog esama pavojaus (tą patį teigia ir Komisija), kad tarpbankinės sistemos trūkumai ir kitokio tipo sąnaudos gali pasklisti ir naujosiose mobiliojo ryšio technologijose, o to nederėtų leisti.

| 2.5 | EESRK pritaria Komisijos pasiūlytai direktyvai dėl galimybės naudotis mokėjimų sąskaitomis (4), kuri turėtų šiek tiek paskatinti konkurenciją šioje srityje. Taip pat pageidautina, kad šioje direktyvoje būtų pakankamai skaidriai pateikta informacija apie visas kitas vartotojams tenkančias sąnaudas (tokios informacijos kol kas nėra) ir būtų numatytos nuostatos, sudarančios vartotojams galimybę lengviau pakeisti banką ir susirasti ekonomiškiausią sprendimą. Joje numatoma visiems Europos piliečiams suteikti teisę nemokamai arba už „pagrįstą“ mokestį atsidaryti tam tikras bazines savybes turinčią banko sąskaitą. Mokėjimų teisės aktų rinkiniu ir šiuo pasiūlymu turėtų būti siekiama, kad visi ES piliečiai turėtų galimybę pigiai ir paprastai internetu atlikti bazinius nacionalinius ir tarptautinius elektroninius mokėjimus. |
| --- | --- |

2.5

EESRK pritaria Komisijos pasiūlytai direktyvai dėl galimybės naudotis mokėjimų sąskaitomis (4), kuri turėtų šiek tiek paskatinti konkurenciją šioje srityje. Taip pat pageidautina, kad šioje direktyvoje būtų pakankamai skaidriai pateikta informacija apie visas kitas vartotojams tenkančias sąnaudas (tokios informacijos kol kas nėra) ir būtų numatytos nuostatos, sudarančios vartotojams galimybę lengviau pakeisti banką ir susirasti ekonomiškiausią sprendimą. Joje numatoma visiems Europos piliečiams suteikti teisę nemokamai arba už „pagrįstą“ mokestį atsidaryti tam tikras bazines savybes turinčią banko sąskaitą. Mokėjimų teisės aktų rinkiniu ir šiuo pasiūlymu turėtų būti siekiama, kad visi ES piliečiai turėtų galimybę pigiai ir paprastai internetu atlikti bazinius nacionalinius ir tarptautinius elektroninius mokėjimus.

4

| 2.6 | EESRK taip pat pažymi, kad trūksta duomenų apie tikrąsias elektroninių mokėjimo būdų sąnaudas ir kad šioje srityje trūksta skaidrumo. Norint išsamiai išanalizuoti šias problemas reikia daugiau duomenų, kad būtų aišku, ką kuri iš atitinkamų šalių moka. Be to, reikėtų būti atsargiems ir vengti nepageidaujamų pasekmių (pavyzdžiui, sumažinus mokesčius vienam rinkos segmentui, gali išaugti sąnaudos kitoje sistemos srityje). |
| --- | --- |

2.6

EESRK taip pat pažymi, kad trūksta duomenų apie tikrąsias elektroninių mokėjimo būdų sąnaudas ir kad šioje srityje trūksta skaidrumo. Norint išsamiai išanalizuoti šias problemas reikia daugiau duomenų, kad būtų aišku, ką kuri iš atitinkamų šalių moka. Be to, reikėtų būti atsargiems ir vengti nepageidaujamų pasekmių (pavyzdžiui, sumažinus mokesčius vienam rinkos segmentui, gali išaugti sąnaudos kitoje sistemos srityje).

| 2.7 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija yra užsakiusi atlikti tyrimą, norėdama nustatyti, kokį poveikį prekiautojams turės daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai palyginti su grynaisiais pinigais; šiuo tikslu bus atliktas prekiautojų indiferentiškumo testas (5). EESRK mano, kad panašių tyrimų apie tai, kaip vartotojai suvokia ir vertina įvairių mokėjimo priemonių kainą, reikėtų ir daugiau, nes apie tai kol kas esama mažai empirinių duomenų. Šiek tiek informacijos suteikia „London Economics“ atliktas MPD I ir tarptautinių mokėjimų reglamento poveikio tyrimas (6), be to, neseniai atliktas tyrimas (7) atskleidė, kad papildomi mokesčiai turi didžiausios įtakos vartotojų pasirenkamam mokėjimo būdui. Tačiau EESRK nuomone, reikia tyrimų, kokią įtaką vartotojų elgsenai turi skaidri informacija apie tikrąją įvairių mokėjimo būdų kainą. |
| --- | --- |

2.7

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija yra užsakiusi atlikti tyrimą, norėdama nustatyti, kokį poveikį prekiautojams turės daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai palyginti su grynaisiais pinigais; šiuo tikslu bus atliktas prekiautojų indiferentiškumo testas (5). EESRK mano, kad panašių tyrimų apie tai, kaip vartotojai suvokia ir vertina įvairių mokėjimo priemonių kainą, reikėtų ir daugiau, nes apie tai kol kas esama mažai empirinių duomenų. Šiek tiek informacijos suteikia „London Economics“ atliktas MPD I ir tarptautinių mokėjimų reglamento poveikio tyrimas (6), be to, neseniai atliktas tyrimas (7) atskleidė, kad papildomi mokesčiai turi didžiausios įtakos vartotojų pasirenkamam mokėjimo būdui. Tačiau EESRK nuomone, reikia tyrimų, kokią įtaką vartotojų elgsenai turi skaidri informacija apie tikrąją įvairių mokėjimo būdų kainą.

5

6

7

| 2.8 | Pirmasis daugiašaliu tarpbankiniu mokesčiu pagrįstas kortelių sistemos modelis buvo sukurtas tam, kad paskatintų naudotis kortele, ir daugelį metų sėkmingai veikė. Tačiau šiandieninėje prisotintoje rinkoje jis jau yra pasenęs. Šiandien jis trukdo inovacijoms ir konkurencijai, o tai kenkia visai Europos ekonomikai. |
| --- | --- |

2.8

Pirmasis daugiašaliu tarpbankiniu mokesčiu pagrįstas kortelių sistemos modelis buvo sukurtas tam, kad paskatintų naudotis kortele, ir daugelį metų sėkmingai veikė. Tačiau šiandieninėje prisotintoje rinkoje jis jau yra pasenęs. Šiandien jis trukdo inovacijoms ir konkurencijai, o tai kenkia visai Europos ekonomikai.

| 2.9 | Daugiašalį tarpbankinį mokestį kortelės turėtojo (išduodantysis) bankas ima iš prekiautojo (aptarnaujamojo) banko už kiekvieną mokėjimo kortele atliktą pirkimo operaciją. Šį mokestį aptarnaujamasis bankas perkelia mažmenininkui, atskaitydamas iš jo operacijos kainą. Tarpbankiniai mokesčiai – vienas didžiausių išduodančiųjų bankų pajamų iš kortelių šaltinių (tarp kitų paminėtini metiniai mokesčiai, palūkanos už naudojimąsi kredito priemone, delspinigiai, valiutos keitimo mokesčiai ir t. t.). |
| --- | --- |

2.9

Daugiašalį tarpbankinį mokestį kortelės turėtojo (išduodantysis) bankas ima iš prekiautojo (aptarnaujamojo) banko už kiekvieną mokėjimo kortele atliktą pirkimo operaciją. Šį mokestį aptarnaujamasis bankas perkelia mažmenininkui, atskaitydamas iš jo operacijos kainą. Tarpbankiniai mokesčiai – vienas didžiausių išduodančiųjų bankų pajamų iš kortelių šaltinių (tarp kitų paminėtini metiniai mokesčiai, palūkanos už naudojimąsi kredito priemone, delspinigiai, valiutos keitimo mokesčiai ir t. t.).

| 2.10 | Dabartinėje Europos elektroninių mokėjimų rinkoje dominuoja tik dviejų stambiausių sistemų kortelės, aptarnaujamos pagal DTM modelį. Šis verslo modelis iškraipo konkurenciją daugeliu aspektų. Tarp kortelių sistemų vykstanti konkurencija verčia išduodančiuosius bankus didinti mokesčius savo klientams, o kortelių turėtojams dėl vykstančios konkurencijos siūlomi nauji produktai su vis daugiau „nemokamų privalumų“. Todėl būtina didinti mokėjimo paslaugų teikėjų konkurenciją. |
| --- | --- |

2.10

Dabartinėje Europos elektroninių mokėjimų rinkoje dominuoja tik dviejų stambiausių sistemų kortelės, aptarnaujamos pagal DTM modelį. Šis verslo modelis iškraipo konkurenciją daugeliu aspektų. Tarp kortelių sistemų vykstanti konkurencija verčia išduodančiuosius bankus didinti mokesčius savo klientams, o kortelių turėtojams dėl vykstančios konkurencijos siūlomi nauji produktai su vis daugiau „nemokamų privalumų“. Todėl būtina didinti mokėjimo paslaugų teikėjų konkurenciją.

| 2.11 | 2007 m. Komisija priėmė sprendimą, kuriame MasterCard taikomą DTM modelį įvertino kaip antikonkurencinį susitarimą, prieštaraujantį ES sutarties 101 straipsniui. MasterCard sprendimą apskundė, tačiau 2012 m. gegužės mėn. ES Bendrasis Teismas visiškai patvirtino Komisijos sprendimą ir paskelbė, kad MasterCard taikomas DTM modelis yra antikonkurencinis ir nereikalingas geram kortelių sistemos veikimui. MasterCard šį teismo sprendimą apskundė. |
| --- | --- |

2.11

2007 m. Komisija priėmė sprendimą, kuriame MasterCard taikomą DTM modelį įvertino kaip antikonkurencinį susitarimą, prieštaraujantį ES sutarties 101 straipsniui. MasterCard sprendimą apskundė, tačiau 2012 m. gegužės mėn. ES Bendrasis Teismas visiškai patvirtino Komisijos sprendimą ir paskelbė, kad MasterCard taikomas DTM modelis yra antikonkurencinis ir nereikalingas geram kortelių sistemos veikimui. MasterCard šį teismo sprendimą apskundė.

MasterCard

MasterCard

MasterCard

MasterCard

| 2.12 | TM reglamente siūloma šias problemas spręsti tam tikrų tipų kortelėms nustatant tam tikro dydžio viršutines tarpbankinių mokesčių ribas, kurios turi būti pradėtos taikyti po tam tikro nustatyto laiko. Reglamentas taip pat skirtas kai kurioms sutartinėms taisyklėms, kurias norima panaikinti: šios taisyklės saisto kortelių sistemų naudotojus ir tvirtinama, kad jų poveikis yra antikonkurencinis. |
| --- | --- |

2.12

TM reglamente siūloma šias problemas spręsti tam tikrų tipų kortelėms nustatant tam tikro dydžio viršutines tarpbankinių mokesčių ribas, kurios turi būti pradėtos taikyti po tam tikro nustatyto laiko. Reglamentas taip pat skirtas kai kurioms sutartinėms taisyklėms, kurias norima panaikinti: šios taisyklės saisto kortelių sistemų naudotojus ir tvirtinama, kad jų poveikis yra antikonkurencinis.

| 2.13 | Reglamentu siūloma tik nustatyti viršutines ribas kortelių operacijoms vartotojų plačiai naudojamose keturšalėse mokėjimo sistemose; viršutinės ribos nebūtų taikomos verslo mokėjimo kortelėms arba trišalėms kortelių sistemoms (pvz., Amex, Diners).Tačiau tuo atveju, kai trišalėje sistemoje atliekamos ar aptarnaujamos kortele vykdomos operacijos per licencijuotą banką (kaip tai, pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse daro AMEX), tokios sistemos laikomos keturšalėmis. |
| --- | --- |

2.13

Reglamentu siūloma tik nustatyti viršutines ribas kortelių operacijoms vartotojų plačiai naudojamose keturšalėse mokėjimo sistemose; viršutinės ribos nebūtų taikomos verslo mokėjimo kortelėms arba trišalėms kortelių sistemoms (pvz., Amex, Diners).Tačiau tuo atveju, kai trišalėje sistemoje atliekamos ar aptarnaujamos kortele vykdomos operacijos per licencijuotą banką (kaip tai, pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse daro AMEX), tokios sistemos laikomos keturšalėmis.

| 2.14 | Siūlomos viršutinės ribos būtų taikomos tik vartotojų kortelių operacijoms ir maksimalus dydis būtų 0,2 % debito kortelėms ir 0,3 % – kredito kortelėms. EESRK nežinoma, kokiais neginčijamais duomenimis remiantis siūloma nustatyti tokias viršutines ribas. Jos tokios pat, kokios buvo patvirtintos atsižvelgiant į 2009 m. MasterCard po ieškinio dėl konkurencijos pasiūlytus įsipareigojimus. Be to, 2010 m. Visa Europe įsipareigojo nustatyti 0,2 % debito kortelėms. Vėliau Visa Europe pasisiūlė nustatyti ir 0,3 % ribą kredito kortelėms. |
| --- | --- |

2.14

Siūlomos viršutinės ribos būtų taikomos tik vartotojų kortelių operacijoms ir maksimalus dydis būtų 0,2 % debito kortelėms ir 0,3 % – kredito kortelėms. EESRK nežinoma, kokiais neginčijamais duomenimis remiantis siūloma nustatyti tokias viršutines ribas. Jos tokios pat, kokios buvo patvirtintos atsižvelgiant į 2009 m. MasterCard po ieškinio dėl konkurencijos pasiūlytus įsipareigojimus. Be to, 2010 m. Visa Europe įsipareigojo nustatyti 0,2 % debito kortelėms. Vėliau Visa Europe pasisiūlė nustatyti ir 0,3 % ribą kredito kortelėms.

MasterCard

Visa Europe

Visa Europe

| 2.15 | Taigi viršutinės ribos atspindi Komisijos prisiimtus konkurencinius įsipareigojimus, pagrįstus įmonės indiferentiškumo testu. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijai dar reikia užbaigti šios nuomonės 2.7 punkte minėtą tyrimą. Skaičius visų pirma yra pasiūliusios pačios kortelių sistemos, pasinaudojusios keleto centrinių bankų pateiktais duomenimis (8). EESRK pabrėžia, kad siūlomame teisės akte reikėtų numatyti visus reikiamus saugiklius, kad dėl bankų imamų mokesčių (pavyzdžiui, komisinių, kortelių ir sąskaitų mokesčių), kuriuos jie gali taikyti mėgindami apeiti sumažėjusį DTM, nepadidėtų tiesioginės vartotojų sąnaudos. |
| --- | --- |

2.15

Taigi viršutinės ribos atspindi Komisijos prisiimtus konkurencinius įsipareigojimus, pagrįstus įmonės indiferentiškumo testu. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijai dar reikia užbaigti šios nuomonės 2.7 punkte minėtą tyrimą. Skaičius visų pirma yra pasiūliusios pačios kortelių sistemos, pasinaudojusios keleto centrinių bankų pateiktais duomenimis (8). EESRK pabrėžia, kad siūlomame teisės akte reikėtų numatyti visus reikiamus saugiklius, kad dėl bankų imamų mokesčių (pavyzdžiui, komisinių, kortelių ir sąskaitų mokesčių), kuriuos jie gali taikyti mėgindami apeiti sumažėjusį DTM, nepadidėtų tiesioginės vartotojų sąnaudos.

8

| 2.16 | Nepaisant to, reglamento aiškinamajame memorandume skelbiama, kad šiuo metu aštuoniose ES valstybėse narėse netaikomi arba taikomi labai maži tarpbankiniai mokesčiai už debeto kortelių operacijas ir tai neturi pastebimo neigiamo poveikio kortelių išdavimui ir naudojimui. Be to, Komisijos poveikio vertinimas pakankamai pagrindžia nuomonę, kad vartotojų debitinėms kortelėms nederėtų taikyti tarpbankinių mokesčių (9). EESRK pabrėžia, kad reikėtų išsamiau išanalizuoti, kokios būtų realios DTM sąnaudos vartotojams, įskaitant ir papildomus mokesčius, ir tiesioginį kainos pakėlimą. |
| --- | --- |

2.16

Nepaisant to, reglamento aiškinamajame memorandume skelbiama, kad šiuo metu aštuoniose ES valstybėse narėse netaikomi arba taikomi labai maži tarpbankiniai mokesčiai už debeto kortelių operacijas ir tai neturi pastebimo neigiamo poveikio kortelių išdavimui ir naudojimui. Be to, Komisijos poveikio vertinimas pakankamai pagrindžia nuomonę, kad vartotojų debitinėms kortelėms nederėtų taikyti tarpbankinių mokesčių (9). EESRK pabrėžia, kad reikėtų išsamiau išanalizuoti, kokios būtų realios DTM sąnaudos vartotojams, įskaitant ir papildomus mokesčius, ir tiesioginį kainos pakėlimą.

9

| 2.17 | EESRK nuomone, TM reglamente siūlomus viršutinių ribų dydžius reikėtų giliau išanalizuoti. Debitinių kortelių rinka beveik visose Europos valstybėse narėse yra labai išvystyta, todėl visiškai nereikia skatinti naudotis šiomis kortelėmis tarpbankiniais mokesčiais finansuojama rinkodara. Be to, dėl mažesnių DTM kortelės būtų plačiau priimamos, taigi bankų pajamos apskritai nukentėtų nedaug arba iš viso nenukentėtų. |
| --- | --- |

2.17

EESRK nuomone, TM reglamente siūlomus viršutinių ribų dydžius reikėtų giliau išanalizuoti. Debitinių kortelių rinka beveik visose Europos valstybėse narėse yra labai išvystyta, todėl visiškai nereikia skatinti naudotis šiomis kortelėmis tarpbankiniais mokesčiais finansuojama rinkodara. Be to, dėl mažesnių DTM kortelės būtų plačiau priimamos, taigi bankų pajamos apskritai nukentėtų nedaug arba iš viso nenukentėtų.

| 2.18 | EESRK siūlytų iš dalies pakeisti dabartinį pasiūlymą ir debitinėms kortelėms nustatyti sistemą be DTM, pagrindu pasirinkus veiksmingiausias dabartines nacionalines sistemas. Be to, kredito kortelėms nustatytą 0,3 % viršutinę ribą reikėtų peržiūrėti, ją mažinant proporcingai mažesniam debeto dydžiui. Šias priemones reikėtų peržiūrėti ir įvertinti jų poveikį įmonėms ir vartotojams. |
| --- | --- |

2.18

EESRK siūlytų iš dalies pakeisti dabartinį pasiūlymą ir debitinėms kortelėms nustatyti sistemą be DTM, pagrindu pasirinkus veiksmingiausias dabartines nacionalines sistemas. Be to, kredito kortelėms nustatytą 0,3 % viršutinę ribą reikėtų peržiūrėti, ją mažinant proporcingai mažesniam debeto dydžiui. Šias priemones reikėtų peržiūrėti ir įvertinti jų poveikį įmonėms ir vartotojams.

| 2.19 | Pagal TM reglamentą viršutinės ribos būtų įgyvendinamos dviem etapais: tarpvalstybinėms operacijoms viršutinė riba būtų taikoma praėjus dviem mėnesiams, o vidaus operacijoms – praėjus dvejiems metams nuo įsigaliojimo. EESRK kelia abejonių toks ilgas vidaus daugiašaliams tarpbankiniams mokesčiams nustatytas pereinamasis laikotarpis. Dauguma mokėjimų yra vietiniai, o tarptautinių mokėjimų rinka palyginti yra labai maža. Būtent vidaus rinkoje tarpbankinių mokesčių dydis yra didžiausia našta prekiautojams ir, atitinkamai, vartotojams. Vidaus rinkai nustačius tokį ilgą pereinamąjį laikotarpį, gali tekti labai ilgai laukti reglamento teikiamos naudos. |
| --- | --- |

2.19

Pagal TM reglamentą viršutinės ribos būtų įgyvendinamos dviem etapais: tarpvalstybinėms operacijoms viršutinė riba būtų taikoma praėjus dviem mėnesiams, o vidaus operacijoms – praėjus dvejiems metams nuo įsigaliojimo. EESRK kelia abejonių toks ilgas vidaus daugiašaliams tarpbankiniams mokesčiams nustatytas pereinamasis laikotarpis. Dauguma mokėjimų yra vietiniai, o tarptautinių mokėjimų rinka palyginti yra labai maža. Būtent vidaus rinkoje tarpbankinių mokesčių dydis yra didžiausia našta prekiautojams ir, atitinkamai, vartotojams. Vidaus rinkai nustačius tokį ilgą pereinamąjį laikotarpį, gali tekti labai ilgai laukti reglamento teikiamos naudos.

| 2.20 | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad keičiamos tarptautinio aptarnavimo taisyklės, tačiau pabrėžia, kad pakeitimai neturėtų tarp didžiųjų ir smulkiųjų prekiautojų sudaryti naujų kliūčių. Šis pasiūlymas leistų tarptautinį vartotojų kortelių aptarnavimą atlikti su nustatyta viršutine riba nuo pat įsigaliojimo. Jeigu valstybės narės nesiims kuo skubiau šių priemonių įgyvendinti (žr. šios nuomonės 1.4 punktą), gali atsitikti taip, kad naudą iš viršutinių ribų iš karto pajus tik stambieji mažmenininkai, aptarnavimo operacijas pakeitę tarptautinėmis, o tokios galimybės neturinčios MVĮ už savo operacijas turės mokėti didelius vidaus tarifus. Nereikėtų daryti prielaidos, kad vietiniai bankai, reaguodami į verslo persiorientavimą į tarptautinį aptarnavimą, savo noru sumažins tarifus. Taip pat manome, kad į tarptautinio aptarnavimo taisykles reikėtų įtraukti verslo mokėjimo korteles, nurodant, kad bus taikomas tos šalies, kurioje aptarnaujančioji įmonė vykdo savo veiklą, tarpbankinis mokestis. |
| --- | --- |

2.20

EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad keičiamos tarptautinio aptarnavimo taisyklės, tačiau pabrėžia, kad pakeitimai neturėtų tarp didžiųjų ir smulkiųjų prekiautojų sudaryti naujų kliūčių. Šis pasiūlymas leistų tarptautinį vartotojų kortelių aptarnavimą atlikti su nustatyta viršutine riba nuo pat įsigaliojimo. Jeigu valstybės narės nesiims kuo skubiau šių priemonių įgyvendinti (žr. šios nuomonės 1.4 punktą), gali atsitikti taip, kad naudą iš viršutinių ribų iš karto pajus tik stambieji mažmenininkai, aptarnavimo operacijas pakeitę tarptautinėmis, o tokios galimybės neturinčios MVĮ už savo operacijas turės mokėti didelius vidaus tarifus. Nereikėtų daryti prielaidos, kad vietiniai bankai, reaguodami į verslo persiorientavimą į tarptautinį aptarnavimą, savo noru sumažins tarifus. Taip pat manome, kad į tarptautinio aptarnavimo taisykles reikėtų įtraukti verslo mokėjimo korteles, nurodant, kad bus taikomas tos šalies, kurioje aptarnaujančioji įmonė vykdo savo veiklą, tarpbankinis mokestis.

| 2.21 | EESRK palankiai vertina tai, kad panaikinamas reikalavimas prekiautojams priimti visas korteles. Mažmenininkai galės nepriimti verslo mokėjimo kortelių, kurios viršija nustatytas viršutines ribas. Pagal Mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD II) jie taip pat galės verslo mokėjimo kortelėms taikyti pridėtinį mokestį. Taip prekiautojai galės vartotojus nukreipti nuo didesnius mokesčius taikančių kortelių. |
| --- | --- |

2.21

EESRK palankiai vertina tai, kad panaikinamas reikalavimas prekiautojams priimti visas korteles. Mažmenininkai galės nepriimti verslo mokėjimo kortelių, kurios viršija nustatytas viršutines ribas. Pagal Mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD II) jie taip pat galės verslo mokėjimo kortelėms taikyti pridėtinį mokestį. Taip prekiautojai galės vartotojus nukreipti nuo didesnius mokesčius taikančių kortelių.

| 2.22 | Vis dėlto EESRK nėra įsitikinęs, ar teisingai pasielgta į reglamentą neįtraukus trišalių sistemų, ir jo neįtikina Komisijos argumentas, kad tokios kortelės ir toliau bus orientuotos į pasiturinčius vartotojus (10). Galima įžvelgti pavojų, kad bankai bandys savo klientus nukreipti į trišales sistemas arba skatins juos naudoti verslo mokėjimo korteles, kurioms šis reglamentas nebus taikomas. |
| --- | --- |

2.22

Vis dėlto EESRK nėra įsitikinęs, ar teisingai pasielgta į reglamentą neįtraukus trišalių sistemų, ir jo neįtikina Komisijos argumentas, kad tokios kortelės ir toliau bus orientuotos į pasiturinčius vartotojus (10). Galima įžvelgti pavojų, kad bankai bandys savo klientus nukreipti į trišales sistemas arba skatins juos naudoti verslo mokėjimo korteles, kurioms šis reglamentas nebus taikomas.

10

| 2.23 | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad neaiškios taisyklės, kada verslo mokėjimo kortelės turėtų arba privalo būti išduodamos. Daugelyje valstybių narių verslo mokėjimo kortelė individualiai įmonei išduodama automatiškai, vos atidarius įmonės sąskaitą. Mums neaišku, kaip šios taisyklės nustatomos ir ar visos mažosios įmonės turi teisę prašyti ne verslo mokėjimo kortelės. Be to, nemažai bendrovių „verslo mokėjimo“ korteles išduoda savo darbuotojams ir tos kortelės gali būti naudojamos ir ne verslo reikalais. |
| --- | --- |

2.23

EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad neaiškios taisyklės, kada verslo mokėjimo kortelės turėtų arba privalo būti išduodamos. Daugelyje valstybių narių verslo mokėjimo kortelė individualiai įmonei išduodama automatiškai, vos atidarius įmonės sąskaitą. Mums neaišku, kaip šios taisyklės nustatomos ir ar visos mažosios įmonės turi teisę prašyti ne verslo mokėjimo kortelės. Be to, nemažai bendrovių „verslo mokėjimo“ korteles išduoda savo darbuotojams ir tos kortelės gali būti naudojamos ir ne verslo reikalais.

| 2.24 | EESRK teigiamai vertina nuostatas, kad mokėjimo būdą bus galima pasirinkti prie terminalo. Reglamente nurodoma, kad tuo atveju, jeigu aparatas arba kortelė apima du ar daugiau mokėjimo prekės ženklus, bankas negali nustatyti savo preferencijų kortelės išdavimo metu – vartotojas turi pats pasirinkti pardavimo metu. Tai suteikia vartotojui papildomos laisvės pasirinkti jo ekonominei padėčiai labiausiai tinkantį mokėjimo būdą. Reglamentu taip pat panaikinama nediskriminavimo taisyklė ir taip sušvelninami reikalavimai, kokią informaciją prekiautojai gali ir kokios negali teikti apie jų mokamus DTM. |
| --- | --- |

2.24

EESRK teigiamai vertina nuostatas, kad mokėjimo būdą bus galima pasirinkti prie terminalo. Reglamente nurodoma, kad tuo atveju, jeigu aparatas arba kortelė apima du ar daugiau mokėjimo prekės ženklus, bankas negali nustatyti savo preferencijų kortelės išdavimo metu – vartotojas turi pats pasirinkti pardavimo metu. Tai suteikia vartotojui papildomos laisvės pasirinkti jo ekonominei padėčiai labiausiai tinkantį mokėjimo būdą. Reglamentu taip pat panaikinama nediskriminavimo taisyklė ir taip sušvelninami reikalavimai, kokią informaciją prekiautojai gali ir kokios negali teikti apie jų mokamus DTM.

| 2.25 | Reglamentu norima neleisti, kad sistemos mokesčiai būtų keliami kaip kompensacija už sumažėjusius DTM: pagal reglamento 5 straipsnį bet kokia grynoji kompensacija, kurią gautų išduodantysis bankas iš mokėjimo kortelių sistemos dėl mokėjimo operacijų arba susijusios veiklos, būtų laikoma tarpbankinio mokesčio dalimi. Tačiau neaišku, ar reglamente pakankamai dėmesio skiriama iš prekiautojų imamų juos aptarnaujančių bankų mokesčių dydžiui, kuris gali būti labai didelis, ypač mažoms įmonėms, kurių derybinės galios yra menkos. |
| --- | --- |

2.25

Reglamentu norima neleisti, kad sistemos mokesčiai būtų keliami kaip kompensacija už sumažėjusius DTM: pagal reglamento 5 straipsnį bet kokia grynoji kompensacija, kurią gautų išduodantysis bankas iš mokėjimo kortelių sistemos dėl mokėjimo operacijų arba susijusios veiklos, būtų laikoma tarpbankinio mokesčio dalimi. Tačiau neaišku, ar reglamente pakankamai dėmesio skiriama iš prekiautojų imamų juos aptarnaujančių bankų mokesčių dydžiui, kuris gali būti labai didelis, ypač mažoms įmonėms, kurių derybinės galios yra menkos.

| 2.26 | EESRK palankiai vertina tai, kad mokėjimo kortelių sistemos bus atskirtos nuo apdorojimo paslaugas teikiančių subjektų. Ši nuostata apsaugos nuo kortelių sistemų ir apdorojimo paslaugų „grupavimo“, todėl prekiautojai galės laisvai pasirinkti apdorojimo būdą. Tai padidins konkurenciją ir leis naujiems subjektams patekti į rinką – atitinkamai sumažės kainos. |
| --- | --- |

2.26

EESRK palankiai vertina tai, kad mokėjimo kortelių sistemos bus atskirtos nuo apdorojimo paslaugas teikiančių subjektų. Ši nuostata apsaugos nuo kortelių sistemų ir apdorojimo paslaugų „grupavimo“, todėl prekiautojai galės laisvai pasirinkti apdorojimo būdą. Tai padidins konkurenciją ir leis naujiems subjektams patekti į rinką – atitinkamai sumažės kainos.

| 2.27 | Kai dėl MPD II, EESRK palankiai vertina tai, kad ji atvers rinką. Ji padės suderinti teisines nuostatas ir panaikinti nacionalinius skirtumus, kurie atsirado dėl to, kad kai kurios dabartinės MPD nuostatos nebuvo privalomos. Direktyva įneš teisinio tikrumo naujų mokėjimo būdų atžvilgiu, nes jiems visiems bus taikoma ta pati reglamentavimo sistema. Taigi direktyva paskatins didesnę paslaugų teikėjų konkurenciją, leis į rinką patekti naujiems dalyviams ir padės padidinti efektyvumą bei sumažinti sąnaudas. O tai savo ruožtu e. prekyboje skatins kurti naujus mokėjimo modelius. Direktyva taip pat užtikrins mokėjimų naudotojams saugumą, skaidrumą ir tinkamą informavimą, |
| --- | --- |

2.27

Kai dėl MPD II, EESRK palankiai vertina tai, kad ji atvers rinką. Ji padės suderinti teisines nuostatas ir panaikinti nacionalinius skirtumus, kurie atsirado dėl to, kad kai kurios dabartinės MPD nuostatos nebuvo privalomos. Direktyva įneš teisinio tikrumo naujų mokėjimo būdų atžvilgiu, nes jiems visiems bus taikoma ta pati reglamentavimo sistema. Taigi direktyva paskatins didesnę paslaugų teikėjų konkurenciją, leis į rinką patekti naujiems dalyviams ir padės padidinti efektyvumą bei sumažinti sąnaudas. O tai savo ruožtu e. prekyboje skatins kurti naujus mokėjimo modelius. Direktyva taip pat užtikrins mokėjimų naudotojams saugumą, skaidrumą ir tinkamą informavimą,

| 2.28 | Į MPD II taikymo sritį taip pat bus įtrauktos mokėjimo paslaugas teikiančios trečiosios šalys ir bus pakeista mokėjimo paslaugų apibrėžtis – ji taps technologiniu požiūriu neutrali ir skatins tobulinti technologijas. Be to, direktyva atvers naujus mokėjimo modelius, leisdama mokėjimo paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims gauti informaciją apie vartotojų sąskaitas. Taigi mokėjimo paslaugas teikiančios trečiosios šalys galės pasitikrinti, ar internetu mokėjimą atlikti norintis vartotojas turi pakankamai lėšų savo sąskaitoje, ir vartotojo bankui perduoti vartotojo įgaliojimą atlikti mokėjimą. Vartotojams numatyti saugikliai, t. y. užtikrinama, kad jų mokėjimo paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims sutikimas duotas turint reikiamos informacijos. |
| --- | --- |

2.28

Į MPD II taikymo sritį taip pat bus įtrauktos mokėjimo paslaugas teikiančios trečiosios šalys ir bus pakeista mokėjimo paslaugų apibrėžtis – ji taps technologiniu požiūriu neutrali ir skatins tobulinti technologijas. Be to, direktyva atvers naujus mokėjimo modelius, leisdama mokėjimo paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims gauti informaciją apie vartotojų sąskaitas. Taigi mokėjimo paslaugas teikiančios trečiosios šalys galės pasitikrinti, ar internetu mokėjimą atlikti norintis vartotojas turi pakankamai lėšų savo sąskaitoje, ir vartotojo bankui perduoti vartotojo įgaliojimą atlikti mokėjimą. Vartotojams numatyti saugikliai, t. y. užtikrinama, kad jų mokėjimo paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims sutikimas duotas turint reikiamos informacijos.

| 2.29 | Tačiau MPD II nutylimas vienas aspektas: ar bankai galės mokėjimo paslaugas teikiančiai šaliai (taigi atitinkamai ir vartotojui) už šią paslaugą taikyti mokestį. Jeigu tokie mokesčiai plačiai paplistų ir būtų dideli, jie gali pakenkti mokėjimo paslaugas teikiančių trečiųjų šalių verslo modelio naudingumui. Todėl raginame reguliavimo institucijas nustatyti, kad ši paslauga būtų nemokama, kitaip tariant, būtų traktuojama kaip įprastinė pagal sąskaitos turėtojo sutartį teikiama paslauga. |
| --- | --- |

2.29

Tačiau MPD II nutylimas vienas aspektas: ar bankai galės mokėjimo paslaugas teikiančiai šaliai (taigi atitinkamai ir vartotojui) už šią paslaugą taikyti mokestį. Jeigu tokie mokesčiai plačiai paplistų ir būtų dideli, jie gali pakenkti mokėjimo paslaugas teikiančių trečiųjų šalių verslo modelio naudingumui. Todėl raginame reguliavimo institucijas nustatyti, kad ši paslauga būtų nemokama, kitaip tariant, būtų traktuojama kaip įprastinė pagal sąskaitos turėtojo sutartį teikiama paslauga.

| 2.30 | MPD II šiek tiek pakeis tarpuskaitos ir atsiskaitymų tvarką. Pagal Atsiskaitymų baigtinumo direktyvą mokėjimo įstaigos negali tiesiogiai dalyvauti tarpuskaitos ir atsiskaitymų mechanizmuose. Juose dalyvauti jos gali tik netiesiogiai – per didžiuosius bankus. MPD II šios padėties radikaliai nepakeis: visoms mokėjimo įstaigoms nesudaromos galimybės tiesiogiai naudotis tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemomis. Pagal MPD II visų tipų mokėjimo įstaigoms turi būti taikomos vienodos taisyklės netiesiogiai naudotis šiomis sistemomis (atsižvelgiant į poreikį apsisaugoti nuo atsiskaitymo rizikos). |
| --- | --- |

2.30

MPD II šiek tiek pakeis tarpuskaitos ir atsiskaitymų tvarką. Pagal Atsiskaitymų baigtinumo direktyvą mokėjimo įstaigos negali tiesiogiai dalyvauti tarpuskaitos ir atsiskaitymų mechanizmuose. Juose dalyvauti jos gali tik netiesiogiai – per didžiuosius bankus. MPD II šios padėties radikaliai nepakeis: visoms mokėjimo įstaigoms nesudaromos galimybės tiesiogiai naudotis tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemomis. Pagal MPD II visų tipų mokėjimo įstaigoms turi būti taikomos vienodos taisyklės netiesiogiai naudotis šiomis sistemomis (atsižvelgiant į poreikį apsisaugoti nuo atsiskaitymo rizikos).

| 2.31 | Reikėtų pagalvoti ir apie tai, kad Europoje reikėtų turėti tarpuskaitos ir atsiskaitymo realiuoju arba beveik realiuoju laiku sistemą. Kai kuriose teisinėse sistemose tokia sistema jau yra, kitose – mėginama ją įvesti. JAV Federalinis rezervo bankas šių metų rugsėjį šiuo klausimu paskelbė konsultacinį dokumentą. Reguliavimo institucijoms reikėtų pagalvoti, ar ateityje nereikėtų inicijuoti teisės akto, kurį priėmus tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesai turėtų vykti realiuoju laiku. |
| --- | --- |

2.31

Reikėtų pagalvoti ir apie tai, kad Europoje reikėtų turėti tarpuskaitos ir atsiskaitymo realiuoju arba beveik realiuoju laiku sistemą. Kai kuriose teisinėse sistemose tokia sistema jau yra, kitose – mėginama ją įvesti. JAV Federalinis rezervo bankas šių metų rugsėjį šiuo klausimu paskelbė konsultacinį dokumentą. Reguliavimo institucijoms reikėtų pagalvoti, ar ateityje nereikėtų inicijuoti teisės akto, kurį priėmus tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesai turėtų vykti realiuoju laiku.

| 2.32 | EESRK tikisi, kad priėmus MPD II į mokėjimų rinką galės patekti nauji dalyviai, pasiūlysiantys galimybę mokėti naudojantis SEPA kreditų pervedimo ir SEPA tiesioginio debeto sistemomis. Tokie inovatyvūs mokėjimo produktai gerokai sumažintų e. prekyboje vykstančių mokėjimų sąnaudas ir juos atvertų platesnei rinkai. Be abejo, jie galėtų būti ir saugesni, nes būtų perduodama daug mažiau neskelbtinos informacijos. Kortele atliekant internetinius mokėjimus tenka įvesti daug neskelbtinų duomenų, todėl esama didelės tikimybės, kad jais gali pasinaudoti sukčiai. Šią problemą bandoma spręsti įvairiais apsaugos būdais („3-D secure“ ir kt.), tačiau jie yra nepatogūs ir netinkami. |
| --- | --- |

2.32

EESRK tikisi, kad priėmus MPD II į mokėjimų rinką galės patekti nauji dalyviai, pasiūlysiantys galimybę mokėti naudojantis SEPA kreditų pervedimo ir SEPA tiesioginio debeto sistemomis. Tokie inovatyvūs mokėjimo produktai gerokai sumažintų e. prekyboje vykstančių mokėjimų sąnaudas ir juos atvertų platesnei rinkai. Be abejo, jie galėtų būti ir saugesni, nes būtų perduodama daug mažiau neskelbtinos informacijos. Kortele atliekant internetinius mokėjimus tenka įvesti daug neskelbtinų duomenų, todėl esama didelės tikimybės, kad jais gali pasinaudoti sukčiai. Šią problemą bandoma spręsti įvairiais apsaugos būdais („3-D secure“ ir kt.), tačiau jie yra nepatogūs ir netinkami.

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 941 final.

1

(2)  OL C 351, 2012 11 15, p. 52.

2

(3)  ECB ataskaita Mažmeninių mokėjimo priemonių socialinės ir privačios sąnaudos, 2012 m. rugsėjo mėn. specialus leidinys Nr. 137.

3

(4)  COM(2013) 266 final, EESRK nuomonė, OL C 341, 2013 11 21, p. 40.

4

(5)  Komisija pavedė bendrovei „Deloitte“ atlikti mokėjimo priemonių priėmimo sąnaudų tyrimą.

5

(6)  Žr. Direktyvos 2007/64/EB ir Reglamento 924/2009 taikymo poveikio tyrimą

6

http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/framework/130724_study-impact-psd_en.pdf.

http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/framework/130724_study-impact-psd_en.pdf

(7)  Elke Himmelsbach ir Nico Siegel, „TNS“ (Vokietija), „Hidden fees for card payments: Will transparency change consumer behaviour?“ („Užslėpti mokesčiai už mokėjimus kortele – ar skaidrumas pakeis vartotojų elgseną?“).

7

(8)  Žr. 2013 m. liepos 24 d. Europos Komisijos pranešimą spaudai 13/179.

8

(9)  Poveikio vertinimo 193 puslapyje teigiama: „Reikėtų geriau išanalizuoti, kas atsitiktų, jeigu būtų uždrausta tarpbankinius mokesčius taikyti debitinėms kortelėms – galbūt daugiau naudos gautų prekiautojai ir vartotojai. To reikėtų norint įsitikinti, kad EEE rinkų brandumo lygis, visų pirma, kiek tai susiję su debeto kortelių išdavimu ir naudojimu, yra toks, kad tikrai nėra poreikio taikyti tarpbankinius mokesčius jų išdavimui ir naudojimui skatinti. Priėmus teisės aktą dėl tarpbankinių mokesčių, netrukus reikėtų jį persvarstyti.“

9

(10)  Žr. 2013 m. liepos 24 d. Europos Komisijos pranešimą spaudai 13/179.

10

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 3 dalis):

2.18 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„EESRK siūlytų iš dalies pakeisti dabartinį pasiūlymą ir debitinėms kortelėms nustatyti sistemą be DTM, pagrindu pasirinkus veiksmingiausias dabartines nacionalines sistemas. Be to, kredito kortelėms nustatytą 0,3 % viršutinę ribą reikėtų peržiūrėti, kad ji būtų tinkamo lygio
  ją mažinant proporcingai mažesniam debeto dydžiui. Šias priemones reikėtų peržiūrėti ir įvertinti jų poveikį įmonėms ir vartotojams.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 49 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 108 |
| Susilaikė | : | 20 |

Už

:

49

Prieš

:

108

Susilaikė

:

20

2.19 punktas

2.19 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Pagal TM reglamentą viršutinės ribos būtų įgyvendinamos dviem etapais: tarpvalstybinėms operacijoms viršutinė riba būtų taikoma praėjus dviem mėnesiams, o vidaus operacijoms – praėjus dvejiems metams nuo įsigaliojimo. EESRK ragina Komisiją prieš pereinant prie antrojo etapo išsamiai ištirti pirmosios priemonės poveikį suinteresuotosioms šalims (vartotojams, prekiautojams, šios mokėjimų sistemos darbdaviams ir darbuotojams ir kt.)
  kelia abejonių toks ilgas vidaus daugiašaliams tarpbankiniams mokesčiams nustatytas pereinamasis laikotarpis. Dauguma mokėjimų yra vietiniai, o tarptautinių mokėjimų rinka palyginti yra labai maža. Būtent vidaus rinkoje tarpbankinių mokesčių dydis yra didžiausia našta prekiautojams ir, atitinkamai, vartotojams. Vidaus rinkai nustačius tokį ilgą pereinamąjį laikotarpį, gali tekti labai ilgai laukti reglamento teikiamos naudos.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 48 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 121 |
| Susilaikė | : | 22 |

Už

:

48

Prieš

:

121

Susilaikė

:

22

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/85

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo

COM(2013) 534 final

2014/C 170/14

Pranešėjas Eugen LUCAN

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. liepos 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo

COM(2013) 534 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 20 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 176 nariams balsavus už, 7–prieš ir 13 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad Komisijos iniciatyva yra tinkama. Europos prokuratūros įsteigimas yra svarbus žingsnis kuriant naujas teisines priemones, užtikrinančias Sąjungos finansinių interesų ir Europos piliečių finansinio indėlio į Europos Sąjungos biudžetą apsaugą. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad Komisijos iniciatyva yra tinkama. Europos prokuratūros įsteigimas yra svarbus žingsnis kuriant naujas teisines priemones, užtikrinančias Sąjungos finansinių interesų ir Europos piliečių finansinio indėlio į Europos Sąjungos biudžetą apsaugą.

| 1.2 | EESRK mano, kad Sąjungos finansinius interesus reikia ginti, bet reglamente (1) tiksliai ir aiškiai apibrėžus ne tik naudojamus terminus, bet ir visų pirma Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius nusikaltimus, už kuriuos valstybėse narėse turi būti vykdomas baudžiamasis persekiojimas, būtų užtikrintas didesnis ES baudžiamosios teisės sistemos nuoseklumas. Tokių nusikaltimų apibrėžtis reikėtų arba įtraukti į reglamentą, arba išdėstyti priede, kuris būtų parengtas pagal reglamento dėl Eurojusto (2) modelį ir kurį būtų galima papildyti priimant direktyvą. Nustatant apibrėžtis galėtų būti nubrėžtos gairės tolesniam Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų reglamentavimui kartu užtikrinant, kad nebūtų nusižengiama teisėtumo principui (nullum crimen sine lege). |
| --- | --- |

1.2

EESRK mano, kad Sąjungos finansinius interesus reikia ginti, bet reglamente (1) tiksliai ir aiškiai apibrėžus ne tik naudojamus terminus, bet ir visų pirma Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius nusikaltimus, už kuriuos valstybėse narėse turi būti vykdomas baudžiamasis persekiojimas, būtų užtikrintas didesnis ES baudžiamosios teisės sistemos nuoseklumas. Tokių nusikaltimų apibrėžtis reikėtų arba įtraukti į reglamentą, arba išdėstyti priede, kuris būtų parengtas pagal reglamento dėl Eurojusto (2) modelį ir kurį būtų galima papildyti priimant direktyvą. Nustatant apibrėžtis galėtų būti nubrėžtos gairės tolesniam Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų reglamentavimui kartu užtikrinant, kad nebūtų nusižengiama teisėtumo principui (nullum crimen sine lege).

1

2

nullum crimen sine lege

| 1.3 | EESRK mano, kad naujosios Europos prokuratūros kompetencijos ribos turi išlikti tokios, kokios numatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 86 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Kol neatliktas tarpvalstybinio nusikalstamumo poveikio tyrimas, yra per anksti išplėsti prokuratūros įgaliojimus remiantis 86 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad naujosios Europos prokuratūros kompetencijos ribos turi išlikti tokios, kokios numatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 86 straipsnio 2 dalies nuostatomis. Kol neatliktas tarpvalstybinio nusikalstamumo poveikio tyrimas, yra per anksti išplėsti prokuratūros įgaliojimus remiantis 86 straipsnio 4 dalimi.

| 1.4 | Atliekant procesinius veiksmus ir nagrinėjant ginčus, kurių viena iš šalių yra Europos prokuratūra, EESRK rekomenduoja įtariamiesiems užtikrinti procesines garantijas, atitinkančias reglamentui taikomus standartus, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir ypač teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į gynybą, kurios suteikia aukštesnio lygmens apsaugą negu nacionaliniai įstatymai. EESRK manymu, „teisė į gynybą“ apima ir būtinybę užtikrinti, kad būtų laikomasi kaltinimo ir gynybos šalių procesinio lygiateisiškumo principo. |
| --- | --- |

1.4

Atliekant procesinius veiksmus ir nagrinėjant ginčus, kurių viena iš šalių yra Europos prokuratūra, EESRK rekomenduoja įtariamiesiems užtikrinti procesines garantijas, atitinkančias reglamentui taikomus standartus, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir ypač teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į gynybą, kurios suteikia aukštesnio lygmens apsaugą negu nacionaliniai įstatymai. EESRK manymu, „teisė į gynybą“ apima ir būtinybę užtikrinti, kad būtų laikomasi kaltinimo ir gynybos šalių procesinio lygiateisiškumo principo.

| 1.5 | EESRK siūlo išplėsti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) stebėsenos komiteto kompetenciją jam suteikiant naujus įgaliojimus, susijusius su pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių užtikrinimo stebėsena visų pirma įsteigus Europos prokuratūrą, o taip pat žmogaus teisių užtikrinimu vykstant baudžiamiesiems procesams. Šis stebėsenos komitetas bendradarbiaus su visais EESRK skyriais ir kitomis šioje srityje kompetentingomis Europos Sąjungos ir nacionalinėmis institucijomis. Minėtas EDŽTRP komitetas (3) plėtodamas savo veiklą stebės ir vertins, ar užtikrinamos žmogaus teisės ES palaikant santykius su savo valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

1.5

EESRK siūlo išplėsti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) stebėsenos komiteto kompetenciją jam suteikiant naujus įgaliojimus, susijusius su pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių užtikrinimo stebėsena visų pirma įsteigus Europos prokuratūrą, o taip pat žmogaus teisių užtikrinimu vykstant baudžiamiesiems procesams. Šis stebėsenos komitetas bendradarbiaus su visais EESRK skyriais ir kitomis šioje srityje kompetentingomis Europos Sąjungos ir nacionalinėmis institucijomis. Minėtas EDŽTRP komitetas (3) plėtodamas savo veiklą stebės ir vertins, ar užtikrinamos žmogaus teisės ES palaikant santykius su savo valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis.

3

| 1.6 | EESRK mano, kad vykstant Europos prokuroro pirminės atrankos procedūrai darbo grupėje, kuriai pavesta Komisijai pateikti patariamąją nuomonę, turi būti po vieną atstovą iš šių institucijų: EESRK, Regionų komiteto, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, Audito rūmų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros. Šią konsultacinę ekspertų grupę turėtų sudaryti bent jau vienuolika narių. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad vykstant Europos prokuroro pirminės atrankos procedūrai darbo grupėje, kuriai pavesta Komisijai pateikti patariamąją nuomonę, turi būti po vieną atstovą iš šių institucijų: EESRK, Regionų komiteto, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, Audito rūmų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros. Šią konsultacinę ekspertų grupę turėtų sudaryti bent jau vienuolika narių.

| 1.7 | EESRK laikosi nuomonės, kad vienais iš pagrindinių Europos prokuratūros veiklos principų turėtų būti teisėtumo bei hierarchinės subordinacijos principai, kurie reglamente nėra konkrečiai nurodyti. |
| --- | --- |

1.7

EESRK laikosi nuomonės, kad vienais iš pagrindinių Europos prokuratūros veiklos principų turėtų būti teisėtumo bei hierarchinės subordinacijos principai, kurie reglamente nėra konkrečiai nurodyti.

| 1.8 | EESRK mano, kad reglamente taip pat reikėtų numatyti daugiau su Europos prokurorų teisėmis ir pareigomis susijusių garantijų ir apibrėžti jų atsakomybę piktnaudžiavimo ir rimtos profesinės klaidos atveju. |
| --- | --- |

1.8

EESRK mano, kad reglamente taip pat reikėtų numatyti daugiau su Europos prokurorų teisėmis ir pareigomis susijusių garantijų ir apibrėžti jų atsakomybę piktnaudžiavimo ir rimtos profesinės klaidos atveju.

| 1.9 | EESRK atkreipia dėmesį, kad tais atvejais, kai įrodymai priimami be jokio patvirtinimo, nuostatos dėl Europos prokuratūros surinktų ir teismui pateiktų įrodymų priimtinumo gali tapti nelygybės ir procesinio lygiateisiškumo principo pažeidimo priežastimi. Kadangi reglamento 32 straipsnio 5 dalyje nurodoma, kad „byloje dalyvaujantys asmenys turi visas jiems pagal taikytiną nacionalinę teisę prieinamas procesines teises“, kurioms, savaime aišku, yra priskiriamos įrodymų priimtinumo procedūros, tenka konstatuoti, kad reglamento nuostatos prieštarauja vienos kitoms ir reglamentavimas gali sukelti asmenų, kuriems vykstant baudžiamajam procesui pateikti kaltinimai, teisių pažeidimą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK atkreipia dėmesį, kad tais atvejais, kai įrodymai priimami be jokio patvirtinimo, nuostatos dėl Europos prokuratūros surinktų ir teismui pateiktų įrodymų priimtinumo gali tapti nelygybės ir procesinio lygiateisiškumo principo pažeidimo priežastimi. Kadangi reglamento 32 straipsnio 5 dalyje nurodoma, kad „byloje dalyvaujantys asmenys turi visas jiems pagal taikytiną nacionalinę teisę prieinamas procesines teises“, kurioms, savaime aišku, yra priskiriamos įrodymų priimtinumo procedūros, tenka konstatuoti, kad reglamento nuostatos prieštarauja vienos kitoms ir reglamentavimas gali sukelti asmenų, kuriems vykstant baudžiamajam procesui pateikti kaltinimai, teisių pažeidimą.

| 1.10 | Turėtų būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys tik tų asmenų, kurių atžvilgiu yra tvirtų įrodymų, kad jie padarė Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį nusikaltimą; priešingu atveju tai galėtų būti laikoma rimtu ir neproporcingu kišimusi į jų privatų gyvenimą. |
| --- | --- |

1.10

Turėtų būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys tik tų asmenų, kurių atžvilgiu yra tvirtų įrodymų, kad jie padarė Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį nusikaltimą; priešingu atveju tai galėtų būti laikoma rimtu ir neproporcingu kišimusi į jų privatų gyvenimą.

| 1.11 | EESRK mano, kad įsteigiant Europos prokuratūrą užtikrinama Europos Sąjungos piliečių finansinio indėlio į Sąjungos biudžetą apsauga. Ir pasiūlyme dėl reglamento, ir pasiūlyme dėl direktyvos reikia pateikti tinkamai suderintas Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų sąvokų apibrėžtis. |
| --- | --- |

1.11

EESRK mano, kad įsteigiant Europos prokuratūrą užtikrinama Europos Sąjungos piliečių finansinio indėlio į Sąjungos biudžetą apsauga. Ir pasiūlyme dėl reglamento, ir pasiūlyme dėl direktyvos reikia pateikti tinkamai suderintas Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų sąvokų apibrėžtis.

2.   Bendrosios aplinkybės ir pastabos

Bendrosios aplinkybės ir pastabos

| 2.1 | Diskusijos dėl Europos prokuratūros įsteigimo prasidėjo prieš daugiau nei dešimt metų (4). 2011 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos taikant baudžiamosios teisės normas ir atliekant administracinius tyrimus (5), kuriame ji pateikė pasiūlymų, kaip pagerinti ES finansinių interesų apsaugą. |
| --- | --- |

2.1

Diskusijos dėl Europos prokuratūros įsteigimo prasidėjo prieš daugiau nei dešimt metų (4). 2011 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos taikant baudžiamosios teisės normas ir atliekant administracinius tyrimus (5), kuriame ji pateikė pasiūlymų, kaip pagerinti ES finansinių interesų apsaugą.

4

5

| 2.2 | Per pastaruosius trejus metus įtarus sukčiavimu iškeltų bylų vidutinė suma buvo maždaug 500 mln. EUR per metus, tačiau apskaičiuota, kad tikroji bendra tokio sukčiavimo apimtis gerokai didesnė. Iš pažeidėjų susigrąžinama tik menka visų pasisavintų lėšų dalis, t. y. mažiau nei 10 proc. (6) Apskaičiuota, kad 2010 m. kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais (valstybių narių lygmeniu) 46 proc. kreipimųsi į teismą susiję su valstybiniu sektoriumi, o 52 proc. – su privačiu sektoriumi. Kalbant apie sritis, kuriose konstatuoti sukčiavimo atvejai, duomenys yra tokie: 17 proc. – žemės ūkis, 1 proc. – cigaretės, 6 proc. – muitinė, 11 proc. – tiesioginės išlaidos ir (arba) pirkimai, 27 proc. – ES institucijos, 19 proc. – išorės pagalba ir 19 proc. – struktūriniai fondai. OLAF ataskaitos rodo, kad, bendrai paėmus, šie duomenys buvo tokie pat ir 2011 bei 2012 m. Todėl būtini sprendimai ir konkretūs veiksmai įgyvendinant Sąjungos baudžiamąją politiką. |
| --- | --- |

2.2

Per pastaruosius trejus metus įtarus sukčiavimu iškeltų bylų vidutinė suma buvo maždaug 500 mln. EUR per metus, tačiau apskaičiuota, kad tikroji bendra tokio sukčiavimo apimtis gerokai didesnė. Iš pažeidėjų susigrąžinama tik menka visų pasisavintų lėšų dalis, t. y. mažiau nei 10 proc. (6) Apskaičiuota, kad 2010 m. kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais (valstybių narių lygmeniu) 46 proc. kreipimųsi į teismą susiję su valstybiniu sektoriumi, o 52 proc. – su privačiu sektoriumi. Kalbant apie sritis, kuriose konstatuoti sukčiavimo atvejai, duomenys yra tokie: 17 proc. – žemės ūkis, 1 proc. – cigaretės, 6 proc. – muitinė, 11 proc. – tiesioginės išlaidos ir (arba) pirkimai, 27 proc. – ES institucijos, 19 proc. – išorės pagalba ir 19 proc. – struktūriniai fondai. OLAF ataskaitos rodo, kad, bendrai paėmus, šie duomenys buvo tokie pat ir 2011 bei 2012 m. Todėl būtini sprendimai ir konkretūs veiksmai įgyvendinant Sąjungos baudžiamąją politiką.

6

| 2.3 | 2012 m. liepos mėn. Komisija priėmė pasiūlymą dėl direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Šiame pasiūlyme visų pirma nustatytos bendros ES biudžetui žalą darančių nusikaltimų sąvokų apibrėžtys, minimalių sankcijų (įskaitant įkalinimą už sunkius nusikaltimus) suderinimas ir bendri senaties terminai. |
| --- | --- |

2.3

2012 m. liepos mėn. Komisija priėmė pasiūlymą dėl direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Šiame pasiūlyme visų pirma nustatytos bendros ES biudžetui žalą darančių nusikaltimų sąvokų apibrėžtys, minimalių sankcijų (įskaitant įkalinimą už sunkius nusikaltimus) suderinimas ir bendri senaties terminai.

| 2.4 | Visus 2012 m. ir 2013 m. pradžioje ES lygmeniu nuolat vyko diskusijos ir posėdžiai dėl Europos prokuratūros įsteigimo (7). 2012 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J. M. Barroso dar kartą patvirtino Komisijos įsipareigojimą iš tiesų įsteigti Europos prokuratūrą. |
| --- | --- |

2.4

Visus 2012 m. ir 2013 m. pradžioje ES lygmeniu nuolat vyko diskusijos ir posėdžiai dėl Europos prokuratūros įsteigimo (7). 2012 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J. M. Barroso dar kartą patvirtino Komisijos įsipareigojimą iš tiesų įsteigti Europos prokuratūrą.

7

| 2.5 | 2013 m. liepos 17 d. Komisija paskelbė teisės aktų rinkinį, susidedantį iš keleto reglamentų, kuriais siekiama pertvarkyti Eurojusto struktūrą, patobulinti OLAF valdymą ir įsteigti Europos prokuratūrą. |
| --- | --- |

2.5

2013 m. liepos 17 d. Komisija paskelbė teisės aktų rinkinį, susidedantį iš keleto reglamentų, kuriais siekiama pertvarkyti Eurojusto struktūrą, patobulinti OLAF valdymą ir įsteigti Europos prokuratūrą.

| 2.6 | Pagrindinis Europos prokuratūros uždavinys bus kovoti su ES finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais. Jai bus suteikta kompetencija tirti bylas ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir, reikalui esant, tokiais nusikaltimais įtariamus asmenis perduoti kompetentingiems ES valstybių narių teismams. |
| --- | --- |

2.6

Pagrindinis Europos prokuratūros uždavinys bus kovoti su ES finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais. Jai bus suteikta kompetencija tirti bylas ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir, reikalui esant, tokiais nusikaltimais įtariamus asmenis perduoti kompetentingiems ES valstybių narių teismams.

3.   Pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo pristatymas

Pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo pristatymas

| 3.1 | Europos prokuratūros steigimas yra ne prievolė, o galimybė. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nurodoma, kad Taryba „gali įkurti“ Europos prokuratūrą gavusi Europos Parlamento pritarimą ir spręsdama vieningai. Europos prokuratūros įsteigimo teisinis pagrindas ir taisyklės išdėstyti SESV 86 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais, Taryba, pagal specialią teisėkūros procedūrą priimdama reglamentus, Eurojusto pagrindu gali įkurti Europos prokuratūrą“. |
| --- | --- |

3.1

Europos prokuratūros steigimas yra ne prievolė, o galimybė. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nurodoma, kad Taryba „gali įkurti“ Europos prokuratūrą gavusi Europos Parlamento pritarimą ir spręsdama vieningai. Europos prokuratūros įsteigimo teisinis pagrindas ir taisyklės išdėstyti SESV 86 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais, Taryba, pagal specialią teisėkūros procedūrą priimdama reglamentus, Eurojusto pagrindu gali įkurti Europos prokuratūrą“.

| 3.2 | Pagal SESV 86 straipsnio 4 dalį Europos Vadovų Taryba gali išplėsti Europos prokuratūros įgaliojimus, kad jie apimtų peržengiančio sienas pobūdžio ypač sunkius nusikaltimus. |
| --- | --- |

3.2

Pagal SESV 86 straipsnio 4 dalį Europos Vadovų Taryba gali išplėsti Europos prokuratūros įgaliojimus, kad jie apimtų peržengiančio sienas pobūdžio ypač sunkius nusikaltimus.

| 3.3 | Reglamentą dėl Europos prokuratūros įsteigimo sudaro skyriai, skirti tokiems aspektams kaip dalykas ir sąvokų apibrėžtys, bendrosios taisyklės (prokuratūros statusas ir veiklos organizavimas, narių skyrimas ir atleidimas, principai, kompetencija), tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir nagrinėjimo teisme proceso taisyklės, procesinių garantijų srityje taikomos taisyklės, teismų kontrolė, duomenų apsauga, Europos prokuratūros santykiai su Sąjungos institucijomis ir poveikis biudžetui. |
| --- | --- |

3.3

Reglamentą dėl Europos prokuratūros įsteigimo sudaro skyriai, skirti tokiems aspektams kaip dalykas ir sąvokų apibrėžtys, bendrosios taisyklės (prokuratūros statusas ir veiklos organizavimas, narių skyrimas ir atleidimas, principai, kompetencija), tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir nagrinėjimo teisme proceso taisyklės, procesinių garantijų srityje taikomos taisyklės, teismų kontrolė, duomenų apsauga, Europos prokuratūros santykiai su Sąjungos institucijomis ir poveikis biudžetui.

| 3.4 | Europos prokuratūros naudojamų procesinių priemonių teisminę kontrolę patikėta vykdyti nacionalinėms institucijoms. |
| --- | --- |

3.4

Europos prokuratūros naudojamų procesinių priemonių teisminę kontrolę patikėta vykdyti nacionalinėms institucijoms.

| 3.5 | Remiantis Sąjungos sutartimis (8) Danija nedalyvaus su Europos prokuratūra susijusioje veikloje. |
| --- | --- |

3.5

Remiantis Sąjungos sutartimis (8) Danija nedalyvaus su Europos prokuratūra susijusioje veikloje.

8

| 3.6 | Jungtinei Karalystei ir Airijai teisingumo ir vidaus reikalų srityje vykdomos politikos srityje taikoma galimybės pasirinkti sąlyga, o tai reiškia, kad šios dvi šalys šioje priemonėje nedalyvaus, nebent jos savo noru ir aiškiai nuspręstų priešingai. |
| --- | --- |

3.6

Jungtinei Karalystei ir Airijai teisingumo ir vidaus reikalų srityje vykdomos politikos srityje taikoma galimybės pasirinkti sąlyga, o tai reiškia, kad šios dvi šalys šioje priemonėje nedalyvaus, nebent jos savo noru ir aiškiai nuspręstų priešingai.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Dalykas, sąvokų apibrėžtys, kompetencija

Dalykas, sąvokų apibrėžtys, kompetencija

| 4.1.1 | Naujoji Europos prokuratūra „įsteigiama“ pirmu reglamento straipsniu, tačiau jos veikimą ir operacinį pajėgumą lems tik tai, kaip ilgainiui bus taikoma direktyva dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (9), kurioje apibrėžti Sąjungos finansiniams interesams žalą darantys nusikaltimai ir neteisėta veikla. Europos prokuratūrą įsteigti naudinga norint užtikrinti Europos piliečių finansinio indėlio į ES biudžetą apsaugą. |
| --- | --- |

4.1.1

Naujoji Europos prokuratūra „įsteigiama“ pirmu reglamento straipsniu, tačiau jos veikimą ir operacinį pajėgumą lems tik tai, kaip ilgainiui bus taikoma direktyva dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (9), kurioje apibrėžti Sąjungos finansiniams interesams žalą darantys nusikaltimai ir neteisėta veikla. Europos prokuratūrą įsteigti naudinga norint užtikrinti Europos piliečių finansinio indėlio į ES biudžetą apsaugą.

9

| 4.1.2 | Direktyvoje dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (10) išvardyti šie Sąjungos finansiniams interesams žalą darantys nusikaltimai:






  i. | Sąjungos finansiniams interesams kenkiantis sukčiavimas (3 straipsnis), |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Direktyvoje dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (10) išvardyti šie Sąjungos finansiniams interesams žalą darantys nusikaltimai:

10

i.

Sąjungos finansiniams interesams kenkiantis sukčiavimas (3 straipsnis),

| ii. | Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios į sukčiavimą panašios nusikalstamos veikos (4 straipsnis): informacijos perdavimas arba nuslėpimas, pinigų plovimas, naudos pažadėjimas arba suteikimas Europos Sąjungos pareigūnui, |
| --- | --- |

ii.

Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios į sukčiavimą panašios nusikalstamos veikos (4 straipsnis): informacijos perdavimas arba nuslėpimas, pinigų plovimas, naudos pažadėjimas arba suteikimas Europos Sąjungos pareigūnui,

| iii. | kurstymas, bendrininkavimas ir kėsinimasis (direktyvos 5 straipsnyje patikslinama, kad už šiuos nusikaltimus turi būti skiriamos sankcijos, bet jie neapibrėžiami). |
| --- | --- |

iii.

kurstymas, bendrininkavimas ir kėsinimasis (direktyvos 5 straipsnyje patikslinama, kad už šiuos nusikaltimus turi būti skiriamos sankcijos, bet jie neapibrėžiami).

| 4.1.3 | EESRK mano, kad šiuos nusikaltimus reikia konkrečiai ir aiškiai teisiškai apibrėžti įterpiant dalį, kurioje būtų išsamiai paaiškinta, kokius nusikaltimus tirs Europos prokuratūra. Be to, Europos prokuratūros kompetencijos sričiai neturi priklausyti nedideli pažeidimai, kai žala neviršija tam tikros sumos, pavyzdžiui, 10 000 EUR. Komitetas mano, kad visos direktyvoje esančios sąvokų apibrėžtys turi būti patikslintos ir pateiktos taip pat ir reglamente, įskaitant „valstybės tarnautojo“ apibrėžtį (11), kuri apima ne tik viešąjį, bet ir privatųjį sektorių. Visas ir pasiūlymo dėl reglamento, ir pasiūlymo dėl direktyvos sąvokų apibrėžtis reikia patikslinti, išsamiai išdėstyti, suderinti ir suvienodinti. |
| --- | --- |

4.1.3

EESRK mano, kad šiuos nusikaltimus reikia konkrečiai ir aiškiai teisiškai apibrėžti įterpiant dalį, kurioje būtų išsamiai paaiškinta, kokius nusikaltimus tirs Europos prokuratūra. Be to, Europos prokuratūros kompetencijos sričiai neturi priklausyti nedideli pažeidimai, kai žala neviršija tam tikros sumos, pavyzdžiui, 10 000 EUR. Komitetas mano, kad visos direktyvoje esančios sąvokų apibrėžtys turi būti patikslintos ir pateiktos taip pat ir reglamente, įskaitant „valstybės tarnautojo“ apibrėžtį (11), kuri apima ne tik viešąjį, bet ir privatųjį sektorių. Visas ir pasiūlymo dėl reglamento, ir pasiūlymo dėl direktyvos sąvokų apibrėžtis reikia patikslinti, išsamiai išdėstyti, suderinti ir suvienodinti.

11

| 4.1.4 | EESRK laikosi nuomonės, kad kita išeitis, norint aiškiai išdėstyti dalyką, apibrėžtis ir Europos prokuratūros kompetenciją, būtų iš dalies pakeisti kai kuriuos iš straipsnių, nustatančių šios prokuratūros veiklos sritį (12), pateikiant nuorodą į priedą, kuris būtų parengtas pagal reglamento dėl Eurojusto (13) modelį ir galėtų būti papildytas ir suderintas pateikiant pasiūlymą dėl direktyvos. |
| --- | --- |

4.1.4

EESRK laikosi nuomonės, kad kita išeitis, norint aiškiai išdėstyti dalyką, apibrėžtis ir Europos prokuratūros kompetenciją, būtų iš dalies pakeisti kai kuriuos iš straipsnių, nustatančių šios prokuratūros veiklos sritį (12), pateikiant nuorodą į priedą, kuris būtų parengtas pagal reglamento dėl Eurojusto (13) modelį ir galėtų būti papildytas ir suderintas pateikiant pasiūlymą dėl direktyvos.

12

13

| 4.1.5 | Europos prokuratūros kompetencija turi būti aiški ir nediskutuotino pobūdžio. Net jei nusikaltimai, priklausantys jos dalykinei kompetencijai, tikslinami remiantis nacionaliniais teisės aktais, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė (Direktyva 2013/xx/ES), kai kurios reglamentu nustatytos šių nusikaltimų buvimo sąlygos, pavyzdžiui, tai, kad jie yra tarpvalstybinio pobūdžio, kenkia Sąjungos interesams, yra susiję su Europos Sąjungos pareigūnais ir pan., galėtų užtikrinti nuoseklią baudžiamąją politiką, kurią vykdant su bet kokio pobūdžio Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais būtų kovojama vienodai. |
| --- | --- |

4.1.5

Europos prokuratūros kompetencija turi būti aiški ir nediskutuotino pobūdžio. Net jei nusikaltimai, priklausantys jos dalykinei kompetencijai, tikslinami remiantis nacionaliniais teisės aktais, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė (Direktyva 2013/xx/ES), kai kurios reglamentu nustatytos šių nusikaltimų buvimo sąlygos, pavyzdžiui, tai, kad jie yra tarpvalstybinio pobūdžio, kenkia Sąjungos interesams, yra susiję su Europos Sąjungos pareigūnais ir pan., galėtų užtikrinti nuoseklią baudžiamąją politiką, kurią vykdant su bet kokio pobūdžio Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais būtų kovojama vienodai.

| 4.1.6 | Tačiau reglamentu Europos prokuratūros kompetencija neturėtų būti išplėsta tiek, kad apimtų nusikaltimus, kuriuos tiria nacionalinės prokuratūros. Taip pat reikėtų išvardyti kriterijus, kurie tuo atveju, kai Europos prokuratūra turi papildomą kompetenciją, leistų nustatyti, kam tenka pirmenybė (kas dominuoja), kadangi priešingu atveju skirtingose valstybėse narėse teisinių nuostatų aiškinimas ir teismų praktika gali būti nevienodi. |
| --- | --- |

4.1.6

Tačiau reglamentu Europos prokuratūros kompetencija neturėtų būti išplėsta tiek, kad apimtų nusikaltimus, kuriuos tiria nacionalinės prokuratūros. Taip pat reikėtų išvardyti kriterijus, kurie tuo atveju, kai Europos prokuratūra turi papildomą kompetenciją, leistų nustatyti, kam tenka pirmenybė (kas dominuoja), kadangi priešingu atveju skirtingose valstybėse narėse teisinių nuostatų aiškinimas ir teismų praktika gali būti nevienodi.

| 4.1.7 | Vykdant tarpvalstybinį tyrimą gali būti situacijų, kai tam tikros valstybės narės nebendradarbiauja pagal Europos prokuratūros tyrimo sistemą. Europos prokuroro ir deleguotųjų Europos prokurorų santykiai leidžia išvengti to, kad tas pats baudžiamosios veikos tyrimas nebūtų pradėtas kelete valstybių narių. Galima nustatyti paprastą jurisdikcijos, į kurią buvo kreiptasi anksčiausiai, taisyklę, kurios laikantis baudžiamasis persekiojimas būtų pradėtas toje valstybėse narėje, į kurios teismines institucijas dėl atitinkamos bylos buvo kreiptasi pirmiausiai. |
| --- | --- |

4.1.7

Vykdant tarpvalstybinį tyrimą gali būti situacijų, kai tam tikros valstybės narės nebendradarbiauja pagal Europos prokuratūros tyrimo sistemą. Europos prokuroro ir deleguotųjų Europos prokurorų santykiai leidžia išvengti to, kad tas pats baudžiamosios veikos tyrimas nebūtų pradėtas kelete valstybių narių. Galima nustatyti paprastą jurisdikcijos, į kurią buvo kreiptasi anksčiausiai, taisyklę, kurios laikantis baudžiamasis persekiojimas būtų pradėtas toje valstybėse narėje, į kurios teismines institucijas dėl atitinkamos bylos buvo kreiptasi pirmiausiai.

4.2   Europos prokuratūros įsteigimo taisyklės

Europos prokuratūros įsteigimo taisyklės

| 4.2.1 | Europos prokurorą Europos Parlamento sutikimu skiria Taryba, tačiau Komisija atlieka svarbų vaidmenį atrenkant kandidatus, kadangi ji „pateikia [...] atrinktų kandidatų sąrašą“ ir „turi gauti (jos sudarytos) darbo grupės [...] nuomonę“ (14). Europos prokuroro atrankos klausimu EESRK rekomenduoja, kad konsultavimosi etape Komisija darbo grupės narių skaičių padidintų nuo septynių iki vienuolikos, patikslintų, kiek narių atitinkamai bus pasirinkta iš Teisingumo Teismo, nacionalinių aukščiausiųjų teismų ir nacionalinių prokuratūros tarnybų arba kitų aukštos kvalifikacijos ir patyrusių teisininkų, ir į šios konsultacinės grupės sudėtį įtrauktų po vieną atstovą iš šių institucijų: EESRK, Regionų komiteto, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, Audito Rūmų ir Europos Sąjungos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos. |
| --- | --- |

4.2.1

Europos prokurorą Europos Parlamento sutikimu skiria Taryba, tačiau Komisija atlieka svarbų vaidmenį atrenkant kandidatus, kadangi ji „pateikia [...] atrinktų kandidatų sąrašą“ ir „turi gauti (jos sudarytos) darbo grupės [...] nuomonę“ (14). Europos prokuroro atrankos klausimu EESRK rekomenduoja, kad konsultavimosi etape Komisija darbo grupės narių skaičių padidintų nuo septynių iki vienuolikos, patikslintų, kiek narių atitinkamai bus pasirinkta iš Teisingumo Teismo, nacionalinių aukščiausiųjų teismų ir nacionalinių prokuratūros tarnybų arba kitų aukštos kvalifikacijos ir patyrusių teisininkų, ir į šios konsultacinės grupės sudėtį įtrauktų po vieną atstovą iš šių institucijų: EESRK, Regionų komiteto, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, Audito Rūmų ir Europos Sąjungos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos.

14

| 4.2.2 | EESRK mano, kad teisėkūros požiūriu būtų teisinga taip pat numatyti konkrečias garantijas teisėjams, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas, sąžiningumas ir nešališkumas, kartu jiems garantuota apsauga ir stabilumas. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad iš tiesų būtinos prokurorų nepakeičiamumo garantijos, ypač kai pateikiami skundai prieš juos. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK mano, kad teisėkūros požiūriu būtų teisinga taip pat numatyti konkrečias garantijas teisėjams, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas, sąžiningumas ir nešališkumas, kartu jiems garantuota apsauga ir stabilumas. Šiuo klausimu EESRK pabrėžia, kad iš tiesų būtinos prokurorų nepakeičiamumo garantijos, ypač kai pateikiami skundai prieš juos.

| 4.2.3 | Europos prokurorą ar jo pavaduotojus atleidžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismas Europos Parlamento, Tarybos arba Europos Komisijos prašymu. Būtent šis teismas yra kompetentingas spręsti dėl deleguotųjų Europos prokurorų, Europos prokuroro arba jo pavaduotojų piliečių patirtos žalos klausimus. Teisingumo Teismas nagrinėja skundus dėl tokios žalos ir imasi atitinkamų veiksmų. EESRK mano, kad informaciją apie ginčuose dėl žalos atlyginimo priimtus sprendimus Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.2.3

Europos prokurorą ar jo pavaduotojus atleidžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismas Europos Parlamento, Tarybos arba Europos Komisijos prašymu. Būtent šis teismas yra kompetentingas spręsti dėl deleguotųjų Europos prokurorų, Europos prokuroro arba jo pavaduotojų piliečių patirtos žalos klausimus. Teisingumo Teismas nagrinėja skundus dėl tokios žalos ir imasi atitinkamų veiksmų. EESRK mano, kad informaciją apie ginčuose dėl žalos atlyginimo priimtus sprendimus Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

| 4.2.4 | Vienais iš pagrindinių Europos prokuratūros veiklos principų turėtų būti ir teisėtumo bei hierarchinės subordinacijos principai, kurie reglamente nėra konkrečiai nurodyti. Reikia suteikti galimybę į Europos prokuratūrą kreiptis ir de officio. Europos nusikalstamos veikos tyrimo sistema taptų nuoseklesnė ir darnesnė, jei Europos prokuratūra turėtų teisę OLAF teikti gaires ir privalomus nurodymus. |
| --- | --- |

4.2.4

Vienais iš pagrindinių Europos prokuratūros veiklos principų turėtų būti ir teisėtumo bei hierarchinės subordinacijos principai, kurie reglamente nėra konkrečiai nurodyti. Reikia suteikti galimybę į Europos prokuratūrą kreiptis ir de officio. Europos nusikalstamos veikos tyrimo sistema taptų nuoseklesnė ir darnesnė, jei Europos prokuratūra turėtų teisę OLAF teikti gaires ir privalomus nurodymus.

de officio

| 4.2.5 | Priimant sprendimus dėl vidaus tvarkos reikėtų sukurti veiksmingą komunikacijos sistemą, kuri užtikrintų, kad prokuratūra, jos prokuroras, jo padėjėjai ir darbuotojai būtų nepriklausomi nuo jokio išorės poveikio. |
| --- | --- |

4.2.5

Priimant sprendimus dėl vidaus tvarkos reikėtų sukurti veiksmingą komunikacijos sistemą, kuri užtikrintų, kad prokuratūra, jos prokuroras, jo padėjėjai ir darbuotojai būtų nepriklausomi nuo jokio išorės poveikio.

| 4.2.6 | Tekste skiriamos dvi nusikaltimų kategorijos: pirmosios kategorijos nusikaltimai savaime priklauso Europos prokuratūros kompetencijai (12 straipsnis), o antrajai kategorijai (13 straipsnis) priskiriami nusikaltimai, kurie turi tam tikrą ryšį su pirmosios kategorijos nusikaltimais (susijusios bylos aplinkybės). EESRK manymu, kol nebus nustatytos aiškios pačių nusikaltimų ir nusikaltimų, grindžiamų tapačiomis faktinėmis aplinkybėmis, sąvokų apibrėžtys, Europos prokuratūros kompetencijai neturėtų priklausyti tie nusikaltimai, dėl kurių nusikalstamos veikos tyrimą atlieka nacionalinės prokuratūros (su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais glaudžiai susiję nusikaltimai). Vieninteliai reglamente pateikiami priskyrimą šiai kategorijai paaiškinantys kriterijai yra nusikaltimų, kuriems „teikiama pirmenybė“ (15), ir nusikaltimų, kurie „grindžiami tapačiomis faktinėmis aplinkybėmis“, terminai, tačiau nenustačius aiškių nusikaltimų sąvokų apibrėžčių reglamentavimas tampa neprognozuojamas: kuriuo požiūriu atitinkamiems nusikaltimams teikiama pirmenybė: dalyvaujančių asmenų, pažeistų įstatymų, finansinių padarinių ar kt.? |
| --- | --- |

4.2.6

Tekste skiriamos dvi nusikaltimų kategorijos: pirmosios kategorijos nusikaltimai savaime priklauso Europos prokuratūros kompetencijai (12 straipsnis), o antrajai kategorijai (13 straipsnis) priskiriami nusikaltimai, kurie turi tam tikrą ryšį su pirmosios kategorijos nusikaltimais (susijusios bylos aplinkybės). EESRK manymu, kol nebus nustatytos aiškios pačių nusikaltimų ir nusikaltimų, grindžiamų tapačiomis faktinėmis aplinkybėmis, sąvokų apibrėžtys, Europos prokuratūros kompetencijai neturėtų priklausyti tie nusikaltimai, dėl kurių nusikalstamos veikos tyrimą atlieka nacionalinės prokuratūros (su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais glaudžiai susiję nusikaltimai). Vieninteliai reglamente pateikiami priskyrimą šiai kategorijai paaiškinantys kriterijai yra nusikaltimų, kuriems „teikiama pirmenybė“ (15), ir nusikaltimų, kurie „grindžiami tapačiomis faktinėmis aplinkybėmis“, terminai, tačiau nenustačius aiškių nusikaltimų sąvokų apibrėžčių reglamentavimas tampa neprognozuojamas: kuriuo požiūriu atitinkamiems nusikaltimams teikiama pirmenybė: dalyvaujančių asmenų, pažeistų įstatymų, finansinių padarinių ar kt.?

15

4.3   Tyrimams, baudžiamajam persekiojimui ir nagrinėjimui teisme taikomos proceso taisyklės

Tyrimams, baudžiamajam persekiojimui ir nagrinėjimui teisme taikomos proceso taisyklės

| 4.3.1 | Tyrimo priemonės, numatytos reglamente, kuriame nurodoma, kokias atskiras tyrimo priemones galės taikyti Europos prokuratūra ir kokiomis sąlygomis, turi būti taikomos tik nusikaltimų, priklausančių dalykinei Europos prokuratūros kompetencijai, atveju. Reikia Europos Sąjungos lygmeniu suderinti įvairaus pobūdžio sprendimus, kuriuos Europos prokuratūra gali priimti atlikusi tyrimą, ypač tam tikrus konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, sprendimus pareikšti kaltinimą arba nutraukti bylą. |
| --- | --- |

4.3.1

Tyrimo priemonės, numatytos reglamente, kuriame nurodoma, kokias atskiras tyrimo priemones galės taikyti Europos prokuratūra ir kokiomis sąlygomis, turi būti taikomos tik nusikaltimų, priklausančių dalykinei Europos prokuratūros kompetencijai, atveju. Reikia Europos Sąjungos lygmeniu suderinti įvairaus pobūdžio sprendimus, kuriuos Europos prokuratūra gali priimti atlikusi tyrimą, ypač tam tikrus konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, sprendimus pareikšti kaltinimą arba nutraukti bylą.

| 4.3.2 | Tai, kad Europos prokuratūros surinkti ir teisme pateikti įrodymai gali būti priimami be jokio patvirtinimo, gali lemti nelygybės ir procesinio lygiateisiškumo principo pažeidimo atvejus gynybos nenaudai. Europos prokuratūra gali plėtoti institucinį bendradarbiavimą su visomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis, tarnybomis ir agentūromis, taip pat valstybių narių valdžios institucijomis, o nei kaltinamasis, nei gynyba negalės pasinaudoti panašiais ištekliais, kad įrodytų nekaltumą, ir procesinio lygiateisiškumo principas bus pažeistas. |
| --- | --- |

4.3.2

Tai, kad Europos prokuratūros surinkti ir teisme pateikti įrodymai gali būti priimami be jokio patvirtinimo, gali lemti nelygybės ir procesinio lygiateisiškumo principo pažeidimo atvejus gynybos nenaudai. Europos prokuratūra gali plėtoti institucinį bendradarbiavimą su visomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis, tarnybomis ir agentūromis, taip pat valstybių narių valdžios institucijomis, o nei kaltinamasis, nei gynyba negalės pasinaudoti panašiais ištekliais, kad įrodytų nekaltumą, ir procesinio lygiateisiškumo principas bus pažeistas.

| 4.3.3 | Galimybė sudaryti susitarimą, jeigu tai atitinka interesus tinkamai vykdyti teisingumą, gali būti nesuderinama su kai kuriomis nacionalinėmis sistemomis ir jos atveju taip pat turėtų būti galima teisminė kontrolė. EESRK Komisijai rekomenduoja reglamente apibrėžti sąvokos „susitarimas“ prasmę ir patikslinti taikymo sąlygas (įskaitant nusikaltimus, dėl kurių Europos prokuratūrai buvo suteikta papildoma kompetencija). |
| --- | --- |

4.3.3

Galimybė sudaryti susitarimą, jeigu tai atitinka interesus tinkamai vykdyti teisingumą, gali būti nesuderinama su kai kuriomis nacionalinėmis sistemomis ir jos atveju taip pat turėtų būti galima teisminė kontrolė. EESRK Komisijai rekomenduoja reglamente apibrėžti sąvokos „susitarimas“ prasmę ir patikslinti taikymo sąlygas (įskaitant nusikaltimus, dėl kurių Europos prokuratūrai buvo suteikta papildoma kompetencija).

| 4.3.4 | Procesinėse garantijose, kurios vadovaujantis galiojančiais standartais, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, suteikiamos įtariamiesiems ir kitiems asmenims, dalyvaujantiems Europos prokuratūros byloje, gali būti savarankiškai numatytos tam tikros teisės (teisė tylėti, teisė gauti teisinę pagalbą), kurios Sąjungos teisės aktais dar nereglamentuotos. Šios teisės turėtų būti numatytos ne tik įtariamiesiems, bet ir liudininkams. |
| --- | --- |

4.3.4

Procesinėse garantijose, kurios vadovaujantis galiojančiais standartais, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, suteikiamos įtariamiesiems ir kitiems asmenims, dalyvaujantiems Europos prokuratūros byloje, gali būti savarankiškai numatytos tam tikros teisės (teisė tylėti, teisė gauti teisinę pagalbą), kurios Sąjungos teisės aktais dar nereglamentuotos. Šios teisės turėtų būti numatytos ne tik įtariamiesiems, bet ir liudininkams.

4.4   Teismų kontrolė

Teismų kontrolė

| 4.4.1 | Taikydama procesines priemones savo funkcijoms atlikti, Europos prokuratūra teisminės kontrolės tikslais laikoma nacionaline institucija. EESRK manymu, reikėtų numatyti galimybę vykdyti Europos prokuratūros vidaus priemonių teisminę kontrolę ES lygmeniu. |
| --- | --- |

4.4.1

Taikydama procesines priemones savo funkcijoms atlikti, Europos prokuratūra teisminės kontrolės tikslais laikoma nacionaline institucija. EESRK manymu, reikėtų numatyti galimybę vykdyti Europos prokuratūros vidaus priemonių teisminę kontrolę ES lygmeniu.

| 4.4.2 | Europos prokuratūros vidaus darbo tvarkos taisyklėmis (vidaus tvarkos taisyklėmis) negali būti reglamentuojamas tik bylų paskirstymas, jose turi būti numatyta gerokai daugiau ir labai svarbių aspektų, pavyzdžiui, hierarchija, struktūra, valdymas, konkrečios užduotys ir kt. Nors šios vidaus taisyklės nėra privalomai vykdytinos ir yra svarbios tik tarpinstituciniu požiūriu, teisinio tikrumo sumetimais gali būti laikoma, kad jomis sukuriama teisė, ir dėl to jomis gali remtis Europos Sąjungos piliečiai, kurių atžvilgiu yra vykdomas baudžiamosios veikos tyrimas. Ši galimybė taip pat atitinka Sutarties 86 straipsnio 3 dalį, kurioje nurodyta, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas nustato procesinių priemonių, kurių, vykdydama savo funkcijas, ėmėsi Europos prokuratūra, teisminei kontrolei taikytinas taisykles. |
| --- | --- |

4.4.2

Europos prokuratūros vidaus darbo tvarkos taisyklėmis (vidaus tvarkos taisyklėmis) negali būti reglamentuojamas tik bylų paskirstymas, jose turi būti numatyta gerokai daugiau ir labai svarbių aspektų, pavyzdžiui, hierarchija, struktūra, valdymas, konkrečios užduotys ir kt. Nors šios vidaus taisyklės nėra privalomai vykdytinos ir yra svarbios tik tarpinstituciniu požiūriu, teisinio tikrumo sumetimais gali būti laikoma, kad jomis sukuriama teisė, ir dėl to jomis gali remtis Europos Sąjungos piliečiai, kurių atžvilgiu yra vykdomas baudžiamosios veikos tyrimas. Ši galimybė taip pat atitinka Sutarties 86 straipsnio 3 dalį, kurioje nurodyta, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas nustato procesinių priemonių, kurių, vykdydama savo funkcijas, ėmėsi Europos prokuratūra, teisminei kontrolei taikytinas taisykles.

4.5   Asmens duomenų apsauga

Asmens duomenų apsauga

| 4.5.1 | Konkrečiomis Europos prokuratūros aplinkybėmis reglamentuojant duomenų apsaugos sistemą sukonkretinami ir papildomi Sąjungos teisės aktai, taikomi ES įstaigų atliekamam asmens duomenų tvarkymui (16). Juos trečiosioms šalims galima teikti tik tuo atveju, jei yra atitinkamas susitarimas. Toks duomenų perdavimas leistinas tik tuomet, kai tai neišvengiamai būtina konkretaus nusikaltimo baudžiamajam persekiojimui, o trečioji šalis vadovaudamasi susitarimu užtikrina tą patį duomenų apsaugos lygį ir jį išlaiko. Šių duomenų tvarkymo Europos prokuratūrai vykdant veiklą priežiūra turi būti patikėta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui (EDAPP) ir kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. |
| --- | --- |

4.5.1

Konkrečiomis Europos prokuratūros aplinkybėmis reglamentuojant duomenų apsaugos sistemą sukonkretinami ir papildomi Sąjungos teisės aktai, taikomi ES įstaigų atliekamam asmens duomenų tvarkymui (16). Juos trečiosioms šalims galima teikti tik tuo atveju, jei yra atitinkamas susitarimas. Toks duomenų perdavimas leistinas tik tuomet, kai tai neišvengiamai būtina konkretaus nusikaltimo baudžiamajam persekiojimui, o trečioji šalis vadovaudamasi susitarimu užtikrina tą patį duomenų apsaugos lygį ir jį išlaiko. Šių duomenų tvarkymo Europos prokuratūrai vykdant veiklą priežiūra turi būti patikėta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui (EDAPP) ir kompetentingoms nacionalinėms institucijoms.

16

| 4.5.2 | Turėtų būti tvarkomi asmens duomenys tik tų asmenų, kurių atžvilgiu yra tvirtų įrodymų, kad jie padarė Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį nusikaltimą; priešingu atveju tai gali būti laikoma rimtu ir neproporcingu kišimusi į jų privatų gyvenimą ir Pagrindinių žmogaus teisių chartijos pažeidimu. |
| --- | --- |

4.5.2

Turėtų būti tvarkomi asmens duomenys tik tų asmenų, kurių atžvilgiu yra tvirtų įrodymų, kad jie padarė Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį nusikaltimą; priešingu atveju tai gali būti laikoma rimtu ir neproporcingu kišimusi į jų privatų gyvenimą ir Pagrindinių žmogaus teisių chartijos pažeidimu.

| 4.5.3 | EESRK mano, kad tam tikrus 37 straipsnio 4 dalyje nurodytus duomenis galima rinkti tik tada, kai tai neišvengiamai būtina ir yra tvirtas priežastinis ir esminis ryšis su tiriamais nusikaltimais. Tam tikrų papildomų asmens duomenų, išvardytų minėtoje 37 straipsnio 4 dalyje, rinkimas yra veiksmas, kurį būtina pagrįsti kaip griežtai būtiną tyrimui ir nepažeidžiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir jokių pažangesnių valstybių narių nuostatų duomenų apsaugos klausimais. |
| --- | --- |

4.5.3

EESRK mano, kad tam tikrus 37 straipsnio 4 dalyje nurodytus duomenis galima rinkti tik tada, kai tai neišvengiamai būtina ir yra tvirtas priežastinis ir esminis ryšis su tiriamais nusikaltimais. Tam tikrų papildomų asmens duomenų, išvardytų minėtoje 37 straipsnio 4 dalyje, rinkimas yra veiksmas, kurį būtina pagrįsti kaip griežtai būtiną tyrimui ir nepažeidžiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir jokių pažangesnių valstybių narių nuostatų duomenų apsaugos klausimais.

| 4.5.4 | EESRK mano, kad tokie asmens duomenys turės būti ištrinti iš bylų ir įrašų, jei jie nėra griežtai būtini, ir iš visų bylų, kuriose atitinkamiems asmenims nepateikiami kaltinimai. |
| --- | --- |

4.5.4

EESRK mano, kad tokie asmens duomenys turės būti ištrinti iš bylų ir įrašų, jei jie nėra griežtai būtini, ir iš visų bylų, kuriose atitinkamiems asmenims nepateikiami kaltinimai.

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Žr. dokumento COM(2013) 534 final 2 straipsnio b punktą, 4 straipsnio 1 dalį ir 12 straipsnį, taip pat šios nuomonės 4.1 punkte „Dalykas, sąvokų apibrėžtys, kompetencija“ pateiktus paaiškinimus.

1

(2)  COM(2013) 535 final 3 straipsnio 1 dalis: „Eurojusto kompetencijai priklauso 1 priede nurodytos nusikaltimų rūšys.“

2

(3)  Šis komitetas plėtoja savo veiklą REX skyriaus sudėtyje. SOC skyrius kompetencijai taip pat priklauso aktyvus pilietiškumas ir pagrindinių žmogaus teisių apsauga.

3

(4)  2001 m. gruodžio 11 d. Žalioji knyga dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis ir Europos prokuratūros įsteigimo, COM(2001) 715 final.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0293:FIN:LT:HTML

5

(6)  Poveikio vertinimo santrauka SWD(2013) 275 final, 2 p., 1.2 punktas.

6

(7)  COM(2013) 534 final, 3 ir 4 p.

7

(8)  SESV Protokolo (Nr. 22) 1 ir 2 straipsniai.

8

(9)  Ji minima reglamento 2 straipsnio b punkte kaip „direktyva 2013/xx/ES“.

9

(10)  Reglamento COM(2013) 534 final pasiūlyme ji taip pat nurodoma kaip „direktyva 2013/xx/ES“.

10

(11)  COM(2012) 363 final, 4 straipsnis, 5 punktas.

11

(12)  Žr. COM(2013) 53 final 2 straipsnio a punktą, 4 straipsnio 1 dalį ir 12 straipsnį.

12

(13)  COM(2013) 535 final 3 straipsnio 1 dalis: „Eurojusto kompetencijai priklauso 1 priede nurodytos nusikaltimų rūšys“.

13

(14)  COM (2013) 534 final, 8 straipsnio 3 dalis.

14

(15)  COM(2013) 534 final 13 straipsnio „Papildoma kompetencija“ 1 dalis.

15

(16)  Visų pirma Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.

16

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/91

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos plieno pramonės veiksmų plano

COM(2013) 407 final

2014/C 170/15

Pranešėjas Claude ROLIN

Bendrapranešėjis Zbigniew KOTOWSKI

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. liepos 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Europos plieno pramonės veiksmų plano

COM(2013) 407 final.

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 21 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos 2013 m. birželio 11 d. paskelbtą Europos plieno pramonės veiksmų planą. EESRK mano, kad Plieno pramonės veiksmų planas yra pirmas žingsnis teisinga linkme ir laiko plieno sektorių strategiškai svarbiu sektoriumi Europai ir ekonomikos augimo varomąja jėga. Tačiau jo sėkmė priklausys nuo to, kaip šie teiginiai bus įgyvendinami. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos 2013 m. birželio 11 d. paskelbtą Europos plieno pramonės veiksmų planą. EESRK mano, kad Plieno pramonės veiksmų planas yra pirmas žingsnis teisinga linkme ir laiko plieno sektorių strategiškai svarbiu sektoriumi Europai ir ekonomikos augimo varomąja jėga. Tačiau jo sėkmė priklausys nuo to, kaip šie teiginiai bus įgyvendinami.

| 1.2 | Veiksmų planas yra konkretus pasiūlymas, tačiau jo įgyvendinimas užtruks daug mėnesių ar netgi metų. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kokiu greičiu šiuo metu mažėja gamybos ir pajamų apimtys, būtina imtis savalaikių priemonių, reikalingų padėti nuo krizės nukentėjusiems darbuotojams ir atkurti palankų investicinį klimatą sektoriuje ir jo vartotojų grandies rinkose. Nesiėmus tokių veiksmų, gali tekti uždaryti dar daugiau įmonių ir prarasti dar daugiau darbo vietų. Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina Europos Komisiją kuo greičiau paskelbti veiksmų planą, nurodant tikslius jo įgyvendinimo terminus. Kitame aukšto lygio grupės posėdyje veiksmų planas turėtų būti aptartas su socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

1.2

Veiksmų planas yra konkretus pasiūlymas, tačiau jo įgyvendinimas užtruks daug mėnesių ar netgi metų. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kokiu greičiu šiuo metu mažėja gamybos ir pajamų apimtys, būtina imtis savalaikių priemonių, reikalingų padėti nuo krizės nukentėjusiems darbuotojams ir atkurti palankų investicinį klimatą sektoriuje ir jo vartotojų grandies rinkose. Nesiėmus tokių veiksmų, gali tekti uždaryti dar daugiau įmonių ir prarasti dar daugiau darbo vietų. Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina Europos Komisiją kuo greičiau paskelbti veiksmų planą, nurodant tikslius jo įgyvendinimo terminus. Kitame aukšto lygio grupės posėdyje veiksmų planas turėtų būti aptartas su socialiniais partneriais.

| 1.3 | Paskelbtame plane nuostatos dėl konkrečių veiksmų yra gana miglotos, be to plane nepakankamai dėmesio skiriama krizės cikliškumo matmeniui. Kad sektorius išliktų strategiškai svarbiu Europos gamybos pramonei ir užimtumui bei būtų užkirstas kelias tolesniam jo nykimui, EESRK ragina Europos Komisiją nedelsiant imtis priemonių, įskaitant tokias kaip:






  — | išsamus esamų pajėgumų įvertinimas, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius; |
| --- | --- | --- |

1.3

Paskelbtame plane nuostatos dėl konkrečių veiksmų yra gana miglotos, be to plane nepakankamai dėmesio skiriama krizės cikliškumo matmeniui. Kad sektorius išliktų strategiškai svarbiu Europos gamybos pramonei ir užimtumui bei būtų užkirstas kelias tolesniam jo nykimui, EESRK ragina Europos Komisiją nedelsiant imtis priemonių, įskaitant tokias kaip:

—

išsamus esamų pajėgumų įvertinimas, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius;

| — | priemonės, skirtos sudaryti palankesnes metalo laužo panaudojimo ir pervežimo sąlygas bei užkirsti kelią neteisėtam eksportui; |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos sudaryti palankesnes metalo laužo panaudojimo ir pervežimo sąlygas bei užkirsti kelią neteisėtam eksportui;

| — | ES struktūrinių fondų naudojimas plačiu mastu bei užtikrinimas, kad skirstant lėšas bus pakankamai atsižvelgiama į sektorius; |
| --- | --- |

—

ES struktūrinių fondų naudojimas plačiu mastu bei užtikrinimas, kad skirstant lėšas bus pakankamai atsižvelgiama į sektorius;

| — | valstybės remiamų laikinų priemonių kūrimas (pavyzdžiui, „Kurzarbeit“ Vokietijoje) ir (arba) esamų priemonių stiprinimas, siekiant užtikrinti plieno pramonės darbuotojų išsaugojimą; |
| --- | --- |

—

valstybės remiamų laikinų priemonių kūrimas (pavyzdžiui, „Kurzarbeit“ Vokietijoje) ir (arba) esamų priemonių stiprinimas, siekiant užtikrinti plieno pramonės darbuotojų išsaugojimą;

| — | plieno paklausos didinimas vartotojų grandies sektoriuose, be kita ko, nedelsiant įgyvendinant automobilių ir statybos pramonės įmonėms siūlomas priemones. Apskritai, būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp fiskalinio konsolidavimo – griežto taupymo priemonių – ir aktyvios pramonės politikos, kuri kurtų investicijas ir darbo vietas (1). Norint padidinti plieno paklausą nepakaks pasikliauti vien automobilių ir statybos sektoriais. |
| --- | --- |

—

plieno paklausos didinimas vartotojų grandies sektoriuose, be kita ko, nedelsiant įgyvendinant automobilių ir statybos pramonės įmonėms siūlomas priemones. Apskritai, būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp fiskalinio konsolidavimo – griežto taupymo priemonių – ir aktyvios pramonės politikos, kuri kurtų investicijas ir darbo vietas (1). Norint padidinti plieno paklausą nepakaks pasikliauti vien automobilių ir statybos sektoriais.

1

| — | daug didesnės paramos, įskaitant valstybės paramą, skyrimas investicijoms į naujų technologijų kūrimą ir procesus siekiant skatinti tolesnį įrenginių ir gamyklų atnaujinimą; |
| --- | --- |

—

daug didesnės paramos, įskaitant valstybės paramą, skyrimas investicijoms į naujų technologijų kūrimą ir procesus siekiant skatinti tolesnį įrenginių ir gamyklų atnaujinimą;

| — | plieno gamybos tvaraus modelio sukūrimas siekiant sustiprinti Europos plieno pramonę. Reikėtų nedelsiant parengti ir skatinti taikyti Europos tvarumo standartus, tokius kaip plieno konstrukcijų produktų žymuo (SustSteel); |
| --- | --- |

—

plieno gamybos tvaraus modelio sukūrimas siekiant sustiprinti Europos plieno pramonę. Reikėtų nedelsiant parengti ir skatinti taikyti Europos tvarumo standartus, tokius kaip plieno konstrukcijų produktų žymuo (SustSteel);

| — | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas neturėtų finansuoti ex post priemonių, bet daugiausia dėmesio skirti permainų numatymui, pavyzdžiui, naujų technologijų diegimo palengvinimui ir pagalbai darbuotojams prisitaikyti prie naujų technologijų. |
| --- | --- |

—

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas neturėtų finansuoti ex post priemonių, bet daugiausia dėmesio skirti permainų numatymui, pavyzdžiui, naujų technologijų diegimo palengvinimui ir pagalbai darbuotojams prisitaikyti prie naujų technologijų.

ex post

| 1.4 | Be to, reikėtų nedelsiant sutelkti dėmesį į tvarios Europos klimato, energetikos ir prekybos politikos įgyvendinimą, kad būtų galima pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio energijos ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, užtikrinant, kad šių veiksmų sąnaudas padengtų ne tik ES plieno pramonė. To galima pasiekti ir skatinant plataus užmojo MTTP ir inovacijų politiką, pavyzdžiui, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ ir aktyviai remiant naujų ekologiškesnių, efektyvaus išteklių ir energijos vartojimo technologijų diegimą. |
| --- | --- |

1.4

Be to, reikėtų nedelsiant sutelkti dėmesį į tvarios Europos klimato, energetikos ir prekybos politikos įgyvendinimą, kad būtų galima pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio energijos ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, užtikrinant, kad šių veiksmų sąnaudas padengtų ne tik ES plieno pramonė. To galima pasiekti ir skatinant plataus užmojo MTTP ir inovacijų politiką, pavyzdžiui, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ ir aktyviai remiant naujų ekologiškesnių, efektyvaus išteklių ir energijos vartojimo technologijų diegimą.

| 1.5 | EESRK remia pagrindinį tikslą kovoti su klimato kaita ir pritaria ES veiksmams šioje srityje. Tačiau būtina atidžiai išnagrinėti sektoriaus ypatumus, visų pirma susijusius su technologiniais apribojimais, o taip pat su jau įdėtomis pastangomis. Plieno pramonės tikslai turi būti techniškai ir ekonomiškai pagrįsti. Jie turi būti nustatyti taip, kad, mažų mažiausiai, geriausių veiklos rezultatų pasiekiantys ES subjektai nepatirtų papildomų sąnaudų, susijusių su ES klimato politika, ypač ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, bent jau kol bus pasiektas išsamus tarptautinis susitarimas dėl klimato kaitos, nustatant viso pasaulio plieno pramonei tokius pačius tikslus ir taikant tokias pačias priemones. |
| --- | --- |

1.5

EESRK remia pagrindinį tikslą kovoti su klimato kaita ir pritaria ES veiksmams šioje srityje. Tačiau būtina atidžiai išnagrinėti sektoriaus ypatumus, visų pirma susijusius su technologiniais apribojimais, o taip pat su jau įdėtomis pastangomis. Plieno pramonės tikslai turi būti techniškai ir ekonomiškai pagrįsti. Jie turi būti nustatyti taip, kad, mažų mažiausiai, geriausių veiklos rezultatų pasiekiantys ES subjektai nepatirtų papildomų sąnaudų, susijusių su ES klimato politika, ypač ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, bent jau kol bus pasiektas išsamus tarptautinis susitarimas dėl klimato kaitos, nustatant viso pasaulio plieno pramonei tokius pačius tikslus ir taikant tokias pačias priemones.

| 1.6 | Laikinas kompensavimo priemones, kuriomis siekiama kompensuoti su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema susijusį elektros energijos kainų padidėjimą visoje Europoje, reikėtų kuo plačiau taikyti visą trečiąjį prekybos taršos leidimais etapą ir vėliau. EESRK ragina Europos Komisiją toliau nagrinėti šį klausimą ir kuo skubiau imtis atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

1.6

Laikinas kompensavimo priemones, kuriomis siekiama kompensuoti su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema susijusį elektros energijos kainų padidėjimą visoje Europoje, reikėtų kuo plačiau taikyti visą trečiąjį prekybos taršos leidimais etapą ir vėliau. EESRK ragina Europos Komisiją toliau nagrinėti šį klausimą ir kuo skubiau imtis atitinkamų priemonių.

| 1.7 | EESRK pritaria idėjai sukurti Europos sistemą finansuoti naujų ir inovatyvių technologijų diegimą daug energijos suvartojančiose pramonės įmonėse, kuri būtų finansuojama paskirstant apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionuose gautas pajamas. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pritaria idėjai sukurti Europos sistemą finansuoti naujų ir inovatyvių technologijų diegimą daug energijos suvartojančiose pramonės įmonėse, kuri būtų finansuojama paskirstant apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionuose gautas pajamas.

| 1.8 | Reikėtų toliau skatinti pažangiųjų technologijų, pavyzdžiui, ULCOS diegimą plieno pramonėje. EESRK nuomone, labai svarbu atidžiai stebėti plieno gamyklų išmetamą CO2 kiekį ir energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

1.8

Reikėtų toliau skatinti pažangiųjų technologijų, pavyzdžiui, ULCOS diegimą plieno pramonėje. EESRK nuomone, labai svarbu atidžiai stebėti plieno gamyklų išmetamą CO2 kiekį ir energijos vartojimo efektyvumą.

| 1.9 | Europos Komisijos prioritetu turi būti abipusiškumo principas ir vienodų sąlygų sukūrimas. Atsižvelgdamas į tai, kad nėra vienodų sąlygų ir plinta protekcionistinės tendencijos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, EESRK ragina Europos Komisiją imtis griežtesnių priemonių, įskaitant prekybos apsaugos priemones, siekiant tikslingai ir sparčiai apsaugoti Europos plieno pramonę. |
| --- | --- |

1.9

Europos Komisijos prioritetu turi būti abipusiškumo principas ir vienodų sąlygų sukūrimas. Atsižvelgdamas į tai, kad nėra vienodų sąlygų ir plinta protekcionistinės tendencijos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, EESRK ragina Europos Komisiją imtis griežtesnių priemonių, įskaitant prekybos apsaugos priemones, siekiant tikslingai ir sparčiai apsaugoti Europos plieno pramonę.

| 1.10 | EESRK palankiai vertina tai, kad patvirtinta pasiruošimo pokyčiams ir restruktūrizacijai kokybės programa, kurioje bus nurodyta šioje srityje įgyta geroji patirtis. Komitetas mano, kad šia programa turėtų naudotis įvairūs suinteresuotieji subjektai, laikydami ją minimaliu Europos standartu, kaip socialiniu požiūriu atsakingai pasirengti pokyčiams ir juos valdyti, skatinant mokymą, atnaujinant įgūdžius ir, esant reikalui, remiant perkvalifikavimą. Be to, tai turi tapti galimybe padidinti Europos plieno sektoriaus patrauklumą jauniems ir itin kvalifikuotiems asmenims. Būtina rasti ir ilgalaikius sprendimus, kaip įveikti su kartų kaita susijusias problemas. Šioje srityje labai aktyviai dalyvauti gali visų lygių socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

1.10

EESRK palankiai vertina tai, kad patvirtinta pasiruošimo pokyčiams ir restruktūrizacijai kokybės programa, kurioje bus nurodyta šioje srityje įgyta geroji patirtis. Komitetas mano, kad šia programa turėtų naudotis įvairūs suinteresuotieji subjektai, laikydami ją minimaliu Europos standartu, kaip socialiniu požiūriu atsakingai pasirengti pokyčiams ir juos valdyti, skatinant mokymą, atnaujinant įgūdžius ir, esant reikalui, remiant perkvalifikavimą. Be to, tai turi tapti galimybe padidinti Europos plieno sektoriaus patrauklumą jauniems ir itin kvalifikuotiems asmenims. Būtina rasti ir ilgalaikius sprendimus, kaip įveikti su kartų kaita susijusias problemas. Šioje srityje labai aktyviai dalyvauti gali visų lygių socialiniai partneriai.

| 1.11 | EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant socialiniu požiūriu atsakingai valdyti perėjimą prie konkurencingesnės ES plieno pramonės, plieno sektorius turėtų turėti tokią pačią galimybę kaip ir kiti sektoriai pasinaudoti esamomis Europos, nacionalinėmis ir regionų lėšomis. |
| --- | --- |

1.11

EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant socialiniu požiūriu atsakingai valdyti perėjimą prie konkurencingesnės ES plieno pramonės, plieno sektorius turėtų turėti tokią pačią galimybę kaip ir kiti sektoriai pasinaudoti esamomis Europos, nacionalinėmis ir regionų lėšomis.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Europos Komisija savo paskelbtame Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų plane pabrėžė, kad „ES yra antra pagal dydį plieno gamintoja pasaulyje: ji per metus pagamina per 177 mln. tonų plieno, t. y. 11 proc. visos pasaulinės produkcijos“. Pramonės veikla plėtojama visoje Europoje – plienas gaminamas 500 vietų 24 valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.1

Europos Komisija savo paskelbtame Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų plane pabrėžė, kad „ES yra antra pagal dydį plieno gamintoja pasaulyje: ji per metus pagamina per 177 mln. tonų plieno, t. y. 11 proc. visos pasaulinės produkcijos“. Pramonės veikla plėtojama visoje Europoje – plienas gaminamas 500 vietų 24 valstybėse narėse.

| 2.2 | EESRK pakartoja, kad Europos plieno sektorius yra Europos gerovės pagrindas ir neatsiejama Europos tiekimo grandinės dalis, Europoje kurianti ir gaminanti tūkstančius įvairių naujoviškų plieno gaminių ir tokiu būdu milijonams Europos piliečių sukurianti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir užtikrinanti pragyvenimo šaltinį. |
| --- | --- |

2.2

EESRK pakartoja, kad Europos plieno sektorius yra Europos gerovės pagrindas ir neatsiejama Europos tiekimo grandinės dalis, Europoje kurianti ir gaminanti tūkstančius įvairių naujoviškų plieno gaminių ir tokiu būdu milijonams Europos piliečių sukurianti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir užtikrinanti pragyvenimo šaltinį.

| 2.3 | Deja, dabar tapo akivaizdu, kad ši pramonė labai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, kurią šiuo metu patiria visos Europos šalys. Plieno pramonė yra priklausoma nuo tokių sektorių kaip automobilių ir statybos sektoriai, kurių veikla nuo 2008 m. smarkiai sumažėjo. Dėl to, savo ruožtu, Europoje sumažėjo plieno paklausa. |
| --- | --- |

2.3

Deja, dabar tapo akivaizdu, kad ši pramonė labai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, kurią šiuo metu patiria visos Europos šalys. Plieno pramonė yra priklausoma nuo tokių sektorių kaip automobilių ir statybos sektoriai, kurių veikla nuo 2008 m. smarkiai sumažėjo. Dėl to, savo ruožtu, Europoje sumažėjo plieno paklausa.

| 2.4 | Plieno paklausos Europoje sumažėjimas tapo akivaizdus laikinai arba visam laikui uždarius šio sektoriaus gamybos įmones ir praradus daugiau kaip 60 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

2.4

Plieno paklausos Europoje sumažėjimas tapo akivaizdus laikinai arba visam laikui uždarius šio sektoriaus gamybos įmones ir praradus daugiau kaip 60 000 darbo vietų.

| 2.5 | Europai labai svarbu imtis skubių veiksmų siekiant suvaldyti šiuo metu plieno sektorių krečiančią krizę. Dėl šios priežasties EESRK palankiai vertina Europos Komisijos neseniai paskelbtą iniciatyvą imtis veiksmų Europos plieno pramonei paremti. |
| --- | --- |

2.5

Europai labai svarbu imtis skubių veiksmų siekiant suvaldyti šiuo metu plieno sektorių krečiančią krizę. Dėl šios priežasties EESRK palankiai vertina Europos Komisijos neseniai paskelbtą iniciatyvą imtis veiksmų Europos plieno pramonei paremti.

| 2.6 | Praėjus 11 metų po to, kai 2002 m. nustojo galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis (EAPB sutartis), Europos Komisija pirmą kartą pateikė išsamų plieno pramonės veiksmų planą. Šis dokumentas – bendrų Komisijos ir socialinių partnerių pastangų rezultatas siekiant spręsti pramonės politikos klausimą, tiek bendrai, tiek ir atsižvelgiant į pagrindinius gamybos sektorius. Be to, tai pirmas žingsnis kuriant tikrą pramonės politiką, apimančią prekybos, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP), aplinkos, klimato ir energijos politikos sritis. |
| --- | --- |

2.6

Praėjus 11 metų po to, kai 2002 m. nustojo galioti Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis (EAPB sutartis), Europos Komisija pirmą kartą pateikė išsamų plieno pramonės veiksmų planą. Šis dokumentas – bendrų Komisijos ir socialinių partnerių pastangų rezultatas siekiant spręsti pramonės politikos klausimą, tiek bendrai, tiek ir atsižvelgiant į pagrindinius gamybos sektorius. Be to, tai pirmas žingsnis kuriant tikrą pramonės politiką, apimančią prekybos, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP), aplinkos, klimato ir energijos politikos sritis.

| 2.7 | Plane pateikiamos priemonės ir rekomendacijos, kurias reikėtų įgyvendinti paklausos, energijos ir energijos vartojimo efektyvumo, klimato politikos, konkurencijos, prekybos, žaliavų, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei socialinių aspektų srityse, kaip antai, galimybė naudotis Europos struktūriniais fondais siekiant padengti socialines pasiruošimo pokyčiams ir jų valdymo sąnaudas ir jaunimo užimtumo skatinimas siekiant didinti sektoriaus konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.7

Plane pateikiamos priemonės ir rekomendacijos, kurias reikėtų įgyvendinti paklausos, energijos ir energijos vartojimo efektyvumo, klimato politikos, konkurencijos, prekybos, žaliavų, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei socialinių aspektų srityse, kaip antai, galimybė naudotis Europos struktūriniais fondais siekiant padengti socialines pasiruošimo pokyčiams ir jų valdymo sąnaudas ir jaunimo užimtumo skatinimas siekiant didinti sektoriaus konkurencingumą.

| 2.8 | ES socialinio dialogo komitete plieno sektoriaus socialiniai partneriai, parengdami išsamią Europos plieno pramonei kylančių iššūkių apžvalgą, prisidėjo prie šios ilgalaikės strategijos kūrimo. Šia bendra analize buvo remiamasi Europos Komisijos iniciatyva surengtoje aukšto lygio apskritojo stalo diskusijoje siekiant sukurti konkurencingos ir tvarios Europos plieno pramonės veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.8

ES socialinio dialogo komitete plieno sektoriaus socialiniai partneriai, parengdami išsamią Europos plieno pramonei kylančių iššūkių apžvalgą, prisidėjo prie šios ilgalaikės strategijos kūrimo. Šia bendra analize buvo remiamasi Europos Komisijos iniciatyva surengtoje aukšto lygio apskritojo stalo diskusijoje siekiant sukurti konkurencingos ir tvarios Europos plieno pramonės veiksmų planą.

| 2.9 | Plienas yra strateginis Europos gamybos pramonės pagrindas ir išlieka technologinių inovacijų varomąja jėga, kuri ypač svarbi vartotojų sektoriams, kaip antai automobilių, statybos, orlaivių ir erdvėlaivių, energetikos ir kt. ES labai svarbu turėti tvirtą plieno pramonę, jei norime pasiekti savo tikslą ir pramonės BVP dalį nuo dabartinio 15,2 proc. lygio padidinti iki 20 proc. (2) |
| --- | --- |

2.9

Plienas yra strateginis Europos gamybos pramonės pagrindas ir išlieka technologinių inovacijų varomąja jėga, kuri ypač svarbi vartotojų sektoriams, kaip antai automobilių, statybos, orlaivių ir erdvėlaivių, energetikos ir kt. ES labai svarbu turėti tvirtą plieno pramonę, jei norime pasiekti savo tikslą ir pramonės BVP dalį nuo dabartinio 15,2 proc. lygio padidinti iki 20 proc. (2)

2

| 2.10 | Europos plieno pramonė turi daug teigiamų ypatumų: šiuolaikiškas gamyklas, pažangius produktus, nuolatines gamybos naujoves skatinančius klientus, svarbią vidaus rinką ir kvalifikuotą darbo jėgą. Tačiau šiuo metu sektorius turi įveikti didelius iššūkius: žemą paklausą, didėjančias energijos sąnaudas, priklausomybę nuo importuotų žaliavų ir dažnai nesąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

2.10

Europos plieno pramonė turi daug teigiamų ypatumų: šiuolaikiškas gamyklas, pažangius produktus, nuolatines gamybos naujoves skatinančius klientus, svarbią vidaus rinką ir kvalifikuotą darbo jėgą. Tačiau šiuo metu sektorius turi įveikti didelius iššūkius: žemą paklausą, didėjančias energijos sąnaudas, priklausomybę nuo importuotų žaliavų ir dažnai nesąžiningą konkurenciją.

| 2.11 | Veiksmų plane nagrinėjami visi svarbiausi plieno sektoriaus aspektai, ypatingą dėmesį skiriant sąrašui galimų veiksmų, kuriuos pagrindiniai suinteresuotieji subjektai turi įgyvendinti įvairiais instituciniais lygmenimis. |
| --- | --- |

2.11

Veiksmų plane nagrinėjami visi svarbiausi plieno sektoriaus aspektai, ypatingą dėmesį skiriant sąrašui galimų veiksmų, kuriuos pagrindiniai suinteresuotieji subjektai turi įgyvendinti įvairiais instituciniais lygmenimis.

| 2.12 | Europos Komisijos pasiūlymu, oficiali aukšto lygio grupė stebės plano įgyvendinimą ir jo poveikį sektoriaus konkurencingumui, tvarumui ir užimtumui. |
| --- | --- |

2.12

Europos Komisijos pasiūlymu, oficiali aukšto lygio grupė stebės plano įgyvendinimą ir jo poveikį sektoriaus konkurencingumui, tvarumui ir užimtumui.

3.   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pastabos

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pastabos

| 3.1 | EESRK džiaugiasi, kad nerimą kelianti Europos plieno pramonės padėtis įtraukta į Europos Komisijos darbotvarkę. Konsultacijos su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis suteikė jiems galimybę pareikšti savo nuomonę dėl sektoriaus ir jo trūkumų bei pasiūlyti galimus sprendimus išsaugoti tvirtą Europos plieno pramonę. Šių konsultacijų rezultatas – parengtas Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas. |
| --- | --- |

3.1

EESRK džiaugiasi, kad nerimą kelianti Europos plieno pramonės padėtis įtraukta į Europos Komisijos darbotvarkę. Konsultacijos su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis suteikė jiems galimybę pareikšti savo nuomonę dėl sektoriaus ir jo trūkumų bei pasiūlyti galimus sprendimus išsaugoti tvirtą Europos plieno pramonę. Šių konsultacijų rezultatas – parengtas Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas.

| 3.2 | Šis planas yra pirmas žingsnis siekiant padėti plieno pramonei įveikti pagrindinius dabartinius ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos iššūkius, sukurti „naują“ pramonės politikos sistemą, kurios tikslas – išsaugoti konkurencingą Europos plieno pramonę ir išlaikyti jos darbo jėgą. Veiksmų plano teiginiai yra optimistiški, tačiau jo sėkmė galiausiai priklausys tik nuo to, kaip šie teiginiai bus įgyvendinti praktiškai. Šis veiksmų planas neturės jokio poveikio, jei nebus pagrįstas aiškia trumpalaike, vidutinės trukmės ir ilgalaike strategija ir nebus reikalingų teisinių, finansinių ir logistikos priemonių. |
| --- | --- |

3.2

Šis planas yra pirmas žingsnis siekiant padėti plieno pramonei įveikti pagrindinius dabartinius ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos iššūkius, sukurti „naują“ pramonės politikos sistemą, kurios tikslas – išsaugoti konkurencingą Europos plieno pramonę ir išlaikyti jos darbo jėgą. Veiksmų plano teiginiai yra optimistiški, tačiau jo sėkmė galiausiai priklausys tik nuo to, kaip šie teiginiai bus įgyvendinti praktiškai. Šis veiksmų planas neturės jokio poveikio, jei nebus pagrįstas aiškia trumpalaike, vidutinės trukmės ir ilgalaike strategija ir nebus reikalingų teisinių, finansinių ir logistikos priemonių.

| 3.3 | EESRK nuomone, plano įgyvendinimas turėtų sudaryti galimybę:






  — | sukurti pagrindines sąlygas išlaikyti tarptautinį Europos plieno pramonės konkurencingumą ir tvarų vystymąsi trumpalaikiu ir ilgalaikiu laikotarpiu. Pramonės gebėjimui reaguoti į pasikeitusias ekonomines aplinkybes poveikį daro mokslinių tyrimų ir inovacijų, aplinkos, energetikos, prekybos, konkurencijos ir vartotojų poreikių politika. Veiksmų plano tikslas turėtų būti suformuoti šias politikos kryptis taip, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į plieno pramonės problemas; |
| --- | --- | --- |

3.3

EESRK nuomone, plano įgyvendinimas turėtų sudaryti galimybę:

—

sukurti pagrindines sąlygas išlaikyti tarptautinį Europos plieno pramonės konkurencingumą ir tvarų vystymąsi trumpalaikiu ir ilgalaikiu laikotarpiu. Pramonės gebėjimui reaguoti į pasikeitusias ekonomines aplinkybes poveikį daro mokslinių tyrimų ir inovacijų, aplinkos, energetikos, prekybos, konkurencijos ir vartotojų poreikių politika. Veiksmų plano tikslas turėtų būti suformuoti šias politikos kryptis taip, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į plieno pramonės problemas;

| — | remti plieno pramonę, kuri patyrė ir patiria didelę su ekonomikos krize susijusią žalą, kad ji galėtų įveikti ekonomikos nuosmukį. Prasidėjus krizei plieno pramonė ryžtingai reagavo į sumažėjusią plieno paklausą ir visam laikui arba laikinai sumažino gamybos pajėgumus. Nuo 2008 m. plieno pramonės sektorius neteko 15,5 proc. darbo vietų (šaltinis: EUROFER); |
| --- | --- |

—

remti plieno pramonę, kuri patyrė ir patiria didelę su ekonomikos krize susijusią žalą, kad ji galėtų įveikti ekonomikos nuosmukį. Prasidėjus krizei plieno pramonė ryžtingai reagavo į sumažėjusią plieno paklausą ir visam laikui arba laikinai sumažino gamybos pajėgumus. Nuo 2008 m. plieno pramonės sektorius neteko 15,5 proc. darbo vietų (šaltinis: EUROFER);

| — | užtikrinti, kad nekiltų grėsmė Europos plieno pramonės ateičiai. Sustabdyti gamybos įrenginiai ir nebeveikiančios aukštakrosnės veikiausiai jau nebebus keičiami arba vėl pradėti eksploatuoti. EESRK mano, kad padidėjus paklausai, ES ekonomikai gali kilti labai realus pavojus tapti struktūrinio plieno importuotoja; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad nekiltų grėsmė Europos plieno pramonės ateičiai. Sustabdyti gamybos įrenginiai ir nebeveikiančios aukštakrosnės veikiausiai jau nebebus keičiami arba vėl pradėti eksploatuoti. EESRK mano, kad padidėjus paklausai, ES ekonomikai gali kilti labai realus pavojus tapti struktūrinio plieno importuotoja;

| — | gerinti Europos plieno gamybos verslo aplinką ir reglamentavimo sąlygas. Europoje žaliavų ir energijos kainos bei reglamentavimo sąnaudos yra didžiausios pasaulyje. Dujų kainos Europoje yra nuo trijų iki keturių kartų didesnės, o elektros – du kartus didesnės nei JAV. Prognozuojama, kad nesiėmus priemonių, šis atotrūkis dar labiau padidės; |
| --- | --- |

—

gerinti Europos plieno gamybos verslo aplinką ir reglamentavimo sąlygas. Europoje žaliavų ir energijos kainos bei reglamentavimo sąnaudos yra didžiausios pasaulyje. Dujų kainos Europoje yra nuo trijų iki keturių kartų didesnės, o elektros – du kartus didesnės nei JAV. Prognozuojama, kad nesiėmus priemonių, šis atotrūkis dar labiau padidės;

| — | ne tik remti stipriai nuo krizės nukentėjusius darbuotojus ir regionus, bet ir gerinti pasirengimą pokyčiams ir jų valdymą skatinant mokymą, atnaujinant įgūdžius ir, esant reikalui, remiant perkvalifikavimą. Sektorius prarado tūkstančius darbo vietų, toks pat likimas vis dar gresia daugeliui kitų. Be to, apskritai padidėjo laikinų darbo vietų skaičius, todėl tapo sunkiau perduoti esminius įgūdžius ir praktinę patirtį. Kai kuriais atvejais tai gali kelti pavojų produkcijos kokybei arba darbuotojų saugai. |
| --- | --- |

—

ne tik remti stipriai nuo krizės nukentėjusius darbuotojus ir regionus, bet ir gerinti pasirengimą pokyčiams ir jų valdymą skatinant mokymą, atnaujinant įgūdžius ir, esant reikalui, remiant perkvalifikavimą. Sektorius prarado tūkstančius darbo vietų, toks pat likimas vis dar gresia daugeliui kitų. Be to, apskritai padidėjo laikinų darbo vietų skaičius, todėl tapo sunkiau perduoti esminius įgūdžius ir praktinę patirtį. Kai kuriais atvejais tai gali kelti pavojų produkcijos kokybei arba darbuotojų saugai.

Bendrosios nuostatos

Bendrosios nuostatos

| 3.4 | Vienas pagrindinių Komisijos pramonės politikos komunikato tikslų yra užtikrinti, kad 2020 m. pramonės sektoriaus dalis ES BVP padidėtų iki 20 proc. EESRK remia šį tikslą, nes tai būtų naudinga ir plieno sektoriui. Tačiau, nesudarius geresnių sąlygų naudotis finansų įstaigų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko, lėšomis, šį tikslą gali būti labai sunku pasiekti. |
| --- | --- |

3.4

Vienas pagrindinių Komisijos pramonės politikos komunikato tikslų yra užtikrinti, kad 2020 m. pramonės sektoriaus dalis ES BVP padidėtų iki 20 proc. EESRK remia šį tikslą, nes tai būtų naudinga ir plieno sektoriui. Tačiau, nesudarius geresnių sąlygų naudotis finansų įstaigų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko, lėšomis, šį tikslą gali būti labai sunku pasiekti.

| 3.5 | Dėl situacijos rinkoje plieno gamintojai bus priversti toliau įgyvendinti sudėtingus struktūrinius pokyčius (negalima atmesti bendrovių susijungimų, perėmimų ir bankrotų galimybės). Brangios investicijos į inovacijas, naujoviškas plieno rūšis, siūlomų gaminių asortimento gerinimą, tolesnį su produktų rūšimi susijusį sąnaudų mažinimą ir paslaugų, naudojant savo pagamintą plieną, diegimą yra labai svarbios, tačiau šiuo metu daugeliui plieno gamintojų jas finansuoti sunku arba neįmanoma. |
| --- | --- |

3.5

Dėl situacijos rinkoje plieno gamintojai bus priversti toliau įgyvendinti sudėtingus struktūrinius pokyčius (negalima atmesti bendrovių susijungimų, perėmimų ir bankrotų galimybės). Brangios investicijos į inovacijas, naujoviškas plieno rūšis, siūlomų gaminių asortimento gerinimą, tolesnį su produktų rūšimi susijusį sąnaudų mažinimą ir paslaugų, naudojant savo pagamintą plieną, diegimą yra labai svarbios, tačiau šiuo metu daugeliui plieno gamintojų jas finansuoti sunku arba neįmanoma.

Tinkama reglamentavimo sistema

Tinkama reglamentavimo sistema

| 3.6 | Pagal neseniai Komisijos užsakymu atliktą tyrimą dėl bendrų ES plieno pramonės reglamentavimo sąnaudų įprastomis aplinkybėmis sąnaudos nėra pagrindiniai veiksniai, skatinantys sąnaudų konkurencingumo atotrūkį. Tačiau krizės laikotarpiu ES reglamentavimo sąnaudos gali turėti didelį poveikį plieno pramonės konkurencingumui (3). Reglamentavimo sistemą reikėtų įvertinti tiek sąnaudų, tiek ir pajamų požiūriu. |
| --- | --- |

3.6

Pagal neseniai Komisijos užsakymu atliktą tyrimą dėl bendrų ES plieno pramonės reglamentavimo sąnaudų įprastomis aplinkybėmis sąnaudos nėra pagrindiniai veiksniai, skatinantys sąnaudų konkurencingumo atotrūkį. Tačiau krizės laikotarpiu ES reglamentavimo sąnaudos gali turėti didelį poveikį plieno pramonės konkurencingumui (3). Reglamentavimo sistemą reikėtų įvertinti tiek sąnaudų, tiek ir pajamų požiūriu.

3

| 3.7 | Plieno sektoriaus socialiniai partneriai turi aktyviai dalyvauti vertinant reglamentavimo sistemą. |
| --- | --- |

3.7

Plieno sektoriaus socialiniai partneriai turi aktyviai dalyvauti vertinant reglamentavimo sistemą.

Plieno paklausos didinimas

Plieno paklausos didinimas

| 3.8 | Kaip pabrėžia Europos Komisija, „ES plieno paklausa priklauso nuo kelių pagrindinių plieną naudojančių pramonės šakų ekonominės ir finansinės padėties, pvz., statybos ir automobilių [...] ...“ sektorių (4). Deja, dabartinė ekonomikos krizė praktiškai stabdo šių sektorių produkcijos paklausą, todėl labai mažėja ir plieno paklausa. |
| --- | --- |

3.8

Kaip pabrėžia Europos Komisija, „ES plieno paklausa priklauso nuo kelių pagrindinių plieną naudojančių pramonės šakų ekonominės ir finansinės padėties, pvz., statybos ir automobilių [...] ...“ sektorių (4). Deja, dabartinė ekonomikos krizė praktiškai stabdo šių sektorių produkcijos paklausą, todėl labai mažėja ir plieno paklausa.

4

| 3.9 | Europos Komisija pasikliauja savo „CARS 2020“ (5) planu ir iniciatyva remti tvarias statybas (6) siekiant didinti plieno paklausą Europoje. Atsižvelgiant į esamą plieno pramonės padėtį, šie planai yra nepakankamai konkretūs ir jų nepakaks trumpalaikiam poveikiui plieno rinkoje užtikrinti. |
| --- | --- |

3.9

Europos Komisija pasikliauja savo „CARS 2020“ (5) planu ir iniciatyva remti tvarias statybas (6) siekiant didinti plieno paklausą Europoje. Atsižvelgiant į esamą plieno pramonės padėtį, šie planai yra nepakankamai konkretūs ir jų nepakaks trumpalaikiam poveikiui plieno rinkoje užtikrinti.

5

6

| 3.10 | Plieno paklausą galima padidinti ir sudarant palankesnes sąlygas kurti didelius į ateitį orientuotus infrastruktūros objektus ir didinant Europos piliečių perkamąją galią, taip paskatinant vidaus rinkos atsigavimą. |
| --- | --- |

3.10

Plieno paklausą galima padidinti ir sudarant palankesnes sąlygas kurti didelius į ateitį orientuotus infrastruktūros objektus ir didinant Europos piliečių perkamąją galią, taip paskatinant vidaus rinkos atsigavimą.

Vienodos sąlygos tarptautiniu lygiu

Vienodos sąlygos tarptautiniu lygiu

| 3.11 | Pastarąjį dešimtmetį Europos Sąjungos plieno pramonė vis dažniau nukentėdavo dėl nesąžiningos prekybos praktikos, trečiųjų šalių protekcionizmo ir pernelyg didelės žaliavų gamintojų koncentracijos. Todėl būtina nedelsiant įvertinti galimybę tikslingai ir greitai užkirsti kelią visoms nesąžiningos prekybos praktikos formoms, nuo kurių kenčia Europos plieno pramonė. Atsižvelgiant į perteklinius sektoriaus pajėgumus pasauliniu mastu, dėl kurių kai kurios trečiosios šalys taiko nesąžiningos prekybos praktikas siekdamos eksportuoti savo perteklinę produkciją, tokių veiksmų reikia imtis kuo skubiau. |
| --- | --- |

3.11

Pastarąjį dešimtmetį Europos Sąjungos plieno pramonė vis dažniau nukentėdavo dėl nesąžiningos prekybos praktikos, trečiųjų šalių protekcionizmo ir pernelyg didelės žaliavų gamintojų koncentracijos. Todėl būtina nedelsiant įvertinti galimybę tikslingai ir greitai užkirsti kelią visoms nesąžiningos prekybos praktikos formoms, nuo kurių kenčia Europos plieno pramonė. Atsižvelgiant į perteklinius sektoriaus pajėgumus pasauliniu mastu, dėl kurių kai kurios trečiosios šalys taiko nesąžiningos prekybos praktikas siekdamos eksportuoti savo perteklinę produkciją, tokių veiksmų reikia imtis kuo skubiau.

Energijos, klimato, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo politika, siekiant paskatinti konkurencingumą

Energijos, klimato, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo politika, siekiant paskatinti konkurencingumą

| 3.12 | Europos plieno pramonė ateityje išliks tik tuo atveju, jei įmonės bus pasaulinės technologinės plėtros lyderės, ypač taikant naujausias gamybos technologijas, susijusias su išmetamų CO2 dujų kiekio mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, jei tai ekonomiškai perspektyvu. |
| --- | --- |

3.12

Europos plieno pramonė ateityje išliks tik tuo atveju, jei įmonės bus pasaulinės technologinės plėtros lyderės, ypač taikant naujausias gamybos technologijas, susijusias su išmetamų CO2 dujų kiekio mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, jei tai ekonomiškai perspektyvu.

| 3.13 | Plieno pramonė yra daug energijos suvartojanti pramonė, kuri šiuo metu brangiai moka už energiją, palyginti su dauguma jos tarptautinių konkurentų. Atsižvelgiant į tai, kad tai pramonės sektorius, kuriam reikia daug kapitalo, energijos kainų stabilumas, numatomumas ir pasaulinis konkurencingumas yra pagrindiniai ilgalaikės jo plėtros veiksniai. |
| --- | --- |

3.13

Plieno pramonė yra daug energijos suvartojanti pramonė, kuri šiuo metu brangiai moka už energiją, palyginti su dauguma jos tarptautinių konkurentų. Atsižvelgiant į tai, kad tai pramonės sektorius, kuriam reikia daug kapitalo, energijos kainų stabilumas, numatomumas ir pasaulinis konkurencingumas yra pagrindiniai ilgalaikės jo plėtros veiksniai.

| 3.14 | Veiksmų plane visiškai teisingai daug dėmesio skiriama plieno gaminių (medžiagų) indėliui mažinant išmetamų CO2 dujų kiekį. Taikydama dabartines gamybos procesų technologijas, pramonė beveik pasiekė savo galimybių ribas, todėl negalės pasiekti pagrindinių tikslų, kuriuos Komisija pasiūlė įgyvendinti iki 2050 m. Didelės pažangos galima pasiekti tik pradėjus taikyti pažangias technologijas. Todėl MTTP ir inovacijos bei ištekliai finansuoti MTTP yra vienodai svarbūs. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui pagal programą „Horizontas 2020“ remti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, parodomuosius ir bandomuosius projektus, susijusius su naujomis ekologiškesnėmis, labiau išteklius tausojančiomis ir efektyviau energiją vartojančiomis technologijomis. |
| --- | --- |

3.14

Veiksmų plane visiškai teisingai daug dėmesio skiriama plieno gaminių (medžiagų) indėliui mažinant išmetamų CO2 dujų kiekį. Taikydama dabartines gamybos procesų technologijas, pramonė beveik pasiekė savo galimybių ribas, todėl negalės pasiekti pagrindinių tikslų, kuriuos Komisija pasiūlė įgyvendinti iki 2050 m. Didelės pažangos galima pasiekti tik pradėjus taikyti pažangias technologijas. Todėl MTTP ir inovacijos bei ištekliai finansuoti MTTP yra vienodai svarbūs. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui pagal programą „Horizontas 2020“ remti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, parodomuosius ir bandomuosius projektus, susijusius su naujomis ekologiškesnėmis, labiau išteklius tausojančiomis ir efektyviau energiją vartojančiomis technologijomis.

| 3.15 | Nors taikydama dabartines technologijas pramonė beveik pasiekė savo galimybių ribas, tačiau ne visos gamyklos išnaudojo savo potencialą pagerinti energijos vartojimo arba išteklių naudojimo efektyvumą remiantis esamomis technologijomis. Reikėtų skatinti įmones investuoti į geriausias prieinamas technologijas. |
| --- | --- |

3.15

Nors taikydama dabartines technologijas pramonė beveik pasiekė savo galimybių ribas, tačiau ne visos gamyklos išnaudojo savo potencialą pagerinti energijos vartojimo arba išteklių naudojimo efektyvumą remiantis esamomis technologijomis. Reikėtų skatinti įmones investuoti į geriausias prieinamas technologijas.

| 3.16 | Šiuo metu inovacijas skatina išteklių ir energijos kainos. Nors investicijomis į MTTP ir inovacijas visų pirma privalo pasirūpinti pati plieno pramonė, tačiau moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bandomiesiems ir parodomiesiems projektams ir naujų technologijų diegimui reikia skirti daugiau paramos. Kadangi pagrindinė išlaidų našta yra žaliavų ir energijos sąnaudos, būtina sumažinti sąnaudų skirtumą, palyginti su pagrindiniais ES konkurentais. |
| --- | --- |

3.16

Šiuo metu inovacijas skatina išteklių ir energijos kainos. Nors investicijomis į MTTP ir inovacijas visų pirma privalo pasirūpinti pati plieno pramonė, tačiau moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, bandomiesiems ir parodomiesiems projektams ir naujų technologijų diegimui reikia skirti daugiau paramos. Kadangi pagrindinė išlaidų našta yra žaliavų ir energijos sąnaudos, būtina sumažinti sąnaudų skirtumą, palyginti su pagrindiniais ES konkurentais.

| 3.17 | Dėl krizės ir griežtų biudžeto suvaržymų kai kuriose valstybėse narėse kilo rimtas pavojus, kad nepavyks kompensuoti nuostolių plieno gamintojams, o tai gali sukurti nevienodas sąlygas visoje Europoje. |
| --- | --- |

3.17

Dėl krizės ir griežtų biudžeto suvaržymų kai kuriose valstybėse narėse kilo rimtas pavojus, kad nepavyks kompensuoti nuostolių plieno gamintojams, o tai gali sukurti nevienodas sąlygas visoje Europoje.

Inovacijos

Inovacijos

| 3.18 | Europos plieno pramonė, keletą pastarųjų dešimtmečių didindama savo efektyvumą, užtikrindama produktų naujoviškumą ir iš esmės didindama savo darbo našumą išsaugojo konkurencinį pranašumą prieš savo konkurentus. Tačiau esamomis aplinkybėmis papildomos naudos šioje srityje siekti sudėtinga, kol nepagerės rinkos sąlygos ir verslo aplinka nebus geriau reglamentuojama. |
| --- | --- |

3.18

Europos plieno pramonė, keletą pastarųjų dešimtmečių didindama savo efektyvumą, užtikrindama produktų naujoviškumą ir iš esmės didindama savo darbo našumą išsaugojo konkurencinį pranašumą prieš savo konkurentus. Tačiau esamomis aplinkybėmis papildomos naudos šioje srityje siekti sudėtinga, kol nepagerės rinkos sąlygos ir verslo aplinka nebus geriau reglamentuojama.

| 3.19 | Naujos ekonomiškai perspektyvios technologijos turi būti kuriamos kartu gerinant Europos plieno įmonių konkurencingumą, palyginti su pasauliniais konkurentais. Gamybos procesai, kurių metu naudojama mažiau energijos ir žaliavų, leis sumažinti sąnaudas ir taip padidins Europos plieno pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.19

Naujos ekonomiškai perspektyvios technologijos turi būti kuriamos kartu gerinant Europos plieno įmonių konkurencingumą, palyginti su pasauliniais konkurentais. Gamybos procesai, kurių metu naudojama mažiau energijos ir žaliavų, leis sumažinti sąnaudas ir taip padidins Europos plieno pramonės konkurencingumą.

Socialinis aspektas. Restruktūrizacija ir reikiami įgūdžiai

Socialinis aspektas. Restruktūrizacija ir reikiami įgūdžiai

| 3.20 | Būsimas gebėjimų trūkumas veiksmų plane iš esmės laikomas amžiaus piramidės pasekme, tačiau nepakankamai atsižvelgiama į restruktūrizavimo sąlygotą praktinės patirties ir įgūdžių „praradimą“. Be to, kartų kaitos problemai spręsti reikės sisteminių sprendimų, ypač atsižvelgiant į sparčiai augantį jaunimo nedarbą. |
| --- | --- |

3.20

Būsimas gebėjimų trūkumas veiksmų plane iš esmės laikomas amžiaus piramidės pasekme, tačiau nepakankamai atsižvelgiama į restruktūrizavimo sąlygotą praktinės patirties ir įgūdžių „praradimą“. Be to, kartų kaitos problemai spręsti reikės sisteminių sprendimų, ypač atsižvelgiant į sparčiai augantį jaunimo nedarbą.

| 3.21 | Įveikiant ekonomikos nuosmukį ir išsaugant plieno pramonės ateičiai svarbią darbo jėgą ir įgūdžius labai svarbu skatinti laikinas priemones, skirtas padėti darbuotojams. |
| --- | --- |

3.21

Įveikiant ekonomikos nuosmukį ir išsaugant plieno pramonės ateičiai svarbią darbo jėgą ir įgūdžius labai svarbu skatinti laikinas priemones, skirtas padėti darbuotojams.

Aukšto lygio grupė

Aukšto lygio grupė

| 3.22 | Atsižvelgiant į padėties rimtumą Europos plieno sektoriuje, gaila, kad Komisija planuoja surengti tik vieną aukšto lygio grupės posėdį per metus. Turint omenyje dabartinį sektoriaus nepastovumą ir norint priimti gerai pagrįstus sprendimus, turimą informaciją teks atnaujinti nuolat. |
| --- | --- |

3.22

Atsižvelgiant į padėties rimtumą Europos plieno sektoriuje, gaila, kad Komisija planuoja surengti tik vieną aukšto lygio grupės posėdį per metus. Turint omenyje dabartinį sektoriaus nepastovumą ir norint priimti gerai pagrįstus sprendimus, turimą informaciją teks atnaujinti nuolat.

| 3.23 | Galiausiai, per 12 mėnesių nuo veiksmų plano patvirtinimo, turės būti įvertintas šio plano poveikis Europos plieno pramonės konkurencingumui. Siekiant užtikrinti kiek įmanoma tikslesnį ir objektyvesnį vertinimą, į diskusijas būtina įtraukti socialinius partnerius. Būtina užtikrinti glaudesnį Europos, nacionalinio, vietos ir įmonių lygmens darbdavių ir darbuotojų atstovų bendradarbiavimą priimant įsipareigojimus įgyvendinti šį planą. |
| --- | --- |

3.23

Galiausiai, per 12 mėnesių nuo veiksmų plano patvirtinimo, turės būti įvertintas šio plano poveikis Europos plieno pramonės konkurencingumui. Siekiant užtikrinti kiek įmanoma tikslesnį ir objektyvesnį vertinimą, į diskusijas būtina įtraukti socialinius partnerius. Būtina užtikrinti glaudesnį Europos, nacionalinio, vietos ir įmonių lygmens darbdavių ir darbuotojų atstovų bendradarbiavimą priimant įsipareigojimus įgyvendinti šį planą.

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  CESE 1094/2013-CCMI/108.

1

(2)  COM(2012) 582 final.

2

(3)  Europos politikos studijų centras „Plieno pramonės bendras sąnaudų poveikio vertinimas“, 2013 m.

3

(4)  COM(2013) 407.

4

(5)  COM(2012) 636 final.

5

(6)  COM(2012) 433 final.

6

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1⁄4 balsų (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 3 dalis):

1.11 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.11 | EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant socialiniu požiūriu atsakingai valdyti perėjimą prie konkurencingesnės ES plieno pramonės, plieno sektorius turėtų turėti tokią pačią galimybę kaip ir kiti sektoriai pasinaudoti esamomis Europos, nacionalinėmis ir regionų lėšomis. |
| --- | --- |

1.11

EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant socialiniu požiūriu atsakingai valdyti perėjimą prie konkurencingesnės ES plieno pramonės, plieno sektorius turėtų turėti tokią pačią galimybę kaip ir kiti sektoriai pasinaudoti esamomis Europos, nacionalinėmis ir regionų lėšomis.

Paaiškinimas

Sutrumpintame punkto tekste lėšos išsamiai neapibrėžiamos ir veiklos vykdytojams suteikiamas pakankamas lankstumas, neįvedant galimų rinkos iškraipymų šiame sektoriuje.

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 77 |
| Susilaikė | : | 12. |

Už

:

70

Prieš

:

77

Susilaikė

:

12.

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/98

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos vystymosi metų (2015)

2014/C 170/16

Vienintelis pranešėjas Andris GOBIŅŠ

Europos Parlamentas, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. rugsėjo 18 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Europos vystymosi metų (2015).

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2013 m. lapkričio 5 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 144 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atsiliepė į bendrą pilietinės visuomenės ir EESRK iniciatyvą 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad Europos Komisija atsiliepė į bendrą pilietinės visuomenės ir EESRK iniciatyvą 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais.

| 1.2 | Komitetas tvirtai pritaria Europos Komisijos pasiūlymo projekto dėl Europos vystymosi metų (1) pakeitimams, kuriuos pasiūlė Europos NVO konfederacija pagalbai ir vystymuisi (CONCORD) (2), ir Europos Parlamento pateiktų pakeitimų projektui (3). Komitetas nurodo, kad dauguma šių idėjų buvo aptartos šių Europos metų neoficialioje darbo grupėje ir iš dalies paminėtos kitose EESRK nuomonėse ir diskusijoms apie šiuos metus skirtame EESRK tinklalapyje. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas tvirtai pritaria Europos Komisijos pasiūlymo projekto dėl Europos vystymosi metų (1) pakeitimams, kuriuos pasiūlė Europos NVO konfederacija pagalbai ir vystymuisi (CONCORD) (2), ir Europos Parlamento pateiktų pakeitimų projektui (3). Komitetas nurodo, kad dauguma šių idėjų buvo aptartos šių Europos metų neoficialioje darbo grupėje ir iš dalies paminėtos kitose EESRK nuomonėse ir diskusijoms apie šiuos metus skirtame EESRK tinklalapyje.

1

2

3

| 1.3 | Europos vystymosi metai bus pirmieji Europos metai, turintys aiškų pasaulinį ir teisėmis pagrįstą matmenį. EESRK ragina ES institucijas daryti viską, ką gali, kad pasiektų CONCORD nustatytus tikslus: šie metai „plačiajai visuomenei suteikia puikią galimybę diskutuoti, o piliečiams – prasmingai dalyvauti įgyvendinant Europos pasaulinio vystymosi viziją tiek Europoje, tiek kituose žemynuose, nepamirštant žmogaus teisių, aplinkos tvarumo ir socialinės sanglaudos“ (4). |
| --- | --- |

1.3

Europos vystymosi metai bus pirmieji Europos metai, turintys aiškų pasaulinį ir teisėmis pagrįstą matmenį. EESRK ragina ES institucijas daryti viską, ką gali, kad pasiektų CONCORD nustatytus tikslus: šie metai „plačiajai visuomenei suteikia puikią galimybę diskutuoti, o piliečiams – prasmingai dalyvauti įgyvendinant Europos pasaulinio vystymosi viziją tiek Europoje, tiek kituose žemynuose, nepamirštant žmogaus teisių, aplinkos tvarumo ir socialinės sanglaudos“ (4).

4

| 1.4 | Komitetas ragina savo partnerius kituose pasaulio regionuose imtis iniciatyvos, kad 2015-ieji taptų pasauliniais vystymosi metais ir kituose pasaulio regionuose, nes dar yra pakankamai laiko jiems pasirengti. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas ragina savo partnerius kituose pasaulio regionuose imtis iniciatyvos, kad 2015-ieji taptų pasauliniais vystymosi metais ir kituose pasaulio regionuose, nes dar yra pakankamai laiko jiems pasirengti.

| 1.5 | Daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariausiems ir svarbiausiems vystomojo bendradarbiavimo aspektams, pavyzdžiui, pasauliniam solidarumui ir teisingumui, vystymosi politikos nuoseklumui, tvaraus vystymosi tikslams, pasaulinėms viešosioms gėrybėms ir iššūkiams, Europos piliečiams kaip vartotojams ir pasaulio ekonomikos subjektams. Siauriems ir su paramos teikėjo ir jos gavėjo santykiais susijusiems klausimams pirmenybės teikti nereikėtų. |
| --- | --- |

1.5

Daugiausia dėmesio reikėtų skirti tvariausiems ir svarbiausiems vystomojo bendradarbiavimo aspektams, pavyzdžiui, pasauliniam solidarumui ir teisingumui, vystymosi politikos nuoseklumui, tvaraus vystymosi tikslams, pasaulinėms viešosioms gėrybėms ir iššūkiams, Europos piliečiams kaip vartotojams ir pasaulio ekonomikos subjektams. Siauriems ir su paramos teikėjo ir jos gavėjo santykiais susijusiems klausimams pirmenybės teikti nereikėtų.

| 1.6 | Reikėtų pabrėžti ir privačiojo sektoriaus svarbą vystymuisi (5), nes besivystančiose šalyse ne visada yra mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei kooperatyvams skirtų vystymosi strategijų. Tokios vystymosi strategijos gali padėti įveikti skurdą ir sudaryti palankias sąlygas įtraukiam augimui. Reikėtų tikslingai ir protingai, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir suinteresuotomis NVO, besivystančioms šalims perduoti Europos MVĮ rėmimo patirtį, kad tvarų augimą jose būtų galima užtikrinti trijose svarbiausiose srityse – ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkosaugos. |
| --- | --- |

1.6

Reikėtų pabrėžti ir privačiojo sektoriaus svarbą vystymuisi (5), nes besivystančiose šalyse ne visada yra mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei kooperatyvams skirtų vystymosi strategijų. Tokios vystymosi strategijos gali padėti įveikti skurdą ir sudaryti palankias sąlygas įtraukiam augimui. Reikėtų tikslingai ir protingai, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir suinteresuotomis NVO, besivystančioms šalims perduoti Europos MVĮ rėmimo patirtį, kad tvarų augimą jose būtų galima užtikrinti trijose svarbiausiose srityse – ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkosaugos.

5

| 1.7 | EESRK dar kartą pažymi, kad raktas į ankstesnių Europos metų sėkmę buvo glaudus ES institucijų, organų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu. Todėl Komitetas ragina nedelsiant imtis priemonių – sudaryti įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančias darbo grupes, kad bendradarbiavimas būtų savalaikis ir struktūruotas. Todėl EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų įsteigtas pilietinės visuomenės organizacijų aljansas. |
| --- | --- |

1.7

EESRK dar kartą pažymi, kad raktas į ankstesnių Europos metų sėkmę buvo glaudus ES institucijų, organų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu. Todėl Komitetas ragina nedelsiant imtis priemonių – sudaryti įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančias darbo grupes, kad bendradarbiavimas būtų savalaikis ir struktūruotas. Todėl EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų įsteigtas pilietinės visuomenės organizacijų aljansas.

| 1.8 | Pilietinės visuomenės organizacijų įgyvendinama daugiapakopė veikla (nacionaliniu, ES ir šalių partnerių lygmeniu) labai prisideda prie politinio proceso formavimo, taigi pilietinės visuomenės organizacijoms ir jų veiklai šiais metais reikėtų teikti didžiausią pirmenybę ir didžiausią finansavimo dalį. Kad trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu Europos vystymosi metais būtų pasiekta kuo geresnių rezultatų, labai svarbu lėšų neleisti labai brangioms viešųjų ryšių agentūrų vykdomoms kampanijoms arba jų paslaugomis reikėtų naudotis kuo mažiau (kaip nurodyta šios nuomonės 3.6 punkte). |
| --- | --- |

1.8

Pilietinės visuomenės organizacijų įgyvendinama daugiapakopė veikla (nacionaliniu, ES ir šalių partnerių lygmeniu) labai prisideda prie politinio proceso formavimo, taigi pilietinės visuomenės organizacijoms ir jų veiklai šiais metais reikėtų teikti didžiausią pirmenybę ir didžiausią finansavimo dalį. Kad trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu Europos vystymosi metais būtų pasiekta kuo geresnių rezultatų, labai svarbu lėšų neleisti labai brangioms viešųjų ryšių agentūrų vykdomoms kampanijoms arba jų paslaugomis reikėtų naudotis kuo mažiau (kaip nurodyta šios nuomonės 3.6 punkte).

| 1.9 | Komitetas ragina ES institucijas organizuoti trišalio dialogo diskusijas ir daugiausiai dėmesio skirti tvariems rezultatams ir dalyvavimui, o ne kampanijoms ar informacinei veiklai. Siekiant šio tikslo reikėtų iš dalies pakeisti kai kurias keleto Europos Komisijos pasiūlymo straipsnių dalis, kaip nurodyta 3 ir 4 šios nuomonės dalyse; taip pat reikėtų pakeisti konstatuojamąją dalį ir priedus – šie pakeitimai šioje nuomonėje neaptariami dėl ribotos dokumento apimties. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas ragina ES institucijas organizuoti trišalio dialogo diskusijas ir daugiausiai dėmesio skirti tvariems rezultatams ir dalyvavimui, o ne kampanijoms ar informacinei veiklai. Siekiant šio tikslo reikėtų iš dalies pakeisti kai kurias keleto Europos Komisijos pasiūlymo straipsnių dalis, kaip nurodyta 3 ir 4 šios nuomonės dalyse; taip pat reikėtų pakeisti konstatuojamąją dalį ir priedus – šie pakeitimai šioje nuomonėje neaptariami dėl ribotos dokumento apimties.

| 1.10 | Kaip nurodyta šios nuomonės 3.5 punkte, geriausių rezultatų būtų galima pasiekti laikantis decentralizuoto požiūrio, nes vystomojo bendradarbiavimo tradicijos ir istorija labai skiriasi ir sunku rasti vieną bendrą formuluotę, veiklos rūšį ir pan. Šios nuomonės 3 ir 4 dalyse pateikiama keletas pasiūlymų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti rengiantis šiems teminiams metams, kad ši iniciatyva būtų artimesnė piliečiams. |
| --- | --- |

1.10

Kaip nurodyta šios nuomonės 3.5 punkte, geriausių rezultatų būtų galima pasiekti laikantis decentralizuoto požiūrio, nes vystomojo bendradarbiavimo tradicijos ir istorija labai skiriasi ir sunku rasti vieną bendrą formuluotę, veiklos rūšį ir pan. Šios nuomonės 3 ir 4 dalyse pateikiama keletas pasiūlymų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti rengiantis šiems teminiams metams, kad ši iniciatyva būtų artimesnė piliečiams.

2.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 2.1 | Europos metams tenka ypatingas vaidmuo informuojant piliečius ir skatinant juos aktyviai dalyvauti, jie suteikia galimybę institucijų subjektams ir vis augančiam pilietinės visuomenės organizacijų skaičiui kartu organizuoti bendrus ES, nacionalinio, regionų ir vietos lygmens renginius. |
| --- | --- |

2.1

Europos metams tenka ypatingas vaidmuo informuojant piliečius ir skatinant juos aktyviai dalyvauti, jie suteikia galimybę institucijų subjektams ir vis augančiam pilietinės visuomenės organizacijų skaičiui kartu organizuoti bendrus ES, nacionalinio, regionų ir vietos lygmens renginius.

| 2.2 | Iki 2015 m. turi būti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Šia proga reikėtų įvertinti pasiektus rezultatus ir priimti naują strategiją arba modelį ateinančiam dešimtmečiui. ES atliko svarbų vaidmenį vystymosi srityje ir nustatant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Nors vystomasis bendradarbiavimas yra daug platesnis nei parama vystymuisi, reikėtų pažymėti, kad didžiąją visos oficialios paramos vystymuisi dalį (60 proc.) finansuoja ES ir jos valstybės narės. Svarstymuose dėl laikotarpio po 2015 m. svarbus vaidmuo turėtų tekti ES ir jos piliečiams, taip pat jos partnerėms iš besivystančių šalių. |
| --- | --- |

2.2

Iki 2015 m. turi būti pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Šia proga reikėtų įvertinti pasiektus rezultatus ir priimti naują strategiją arba modelį ateinančiam dešimtmečiui. ES atliko svarbų vaidmenį vystymosi srityje ir nustatant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Nors vystomasis bendradarbiavimas yra daug platesnis nei parama vystymuisi, reikėtų pažymėti, kad didžiąją visos oficialios paramos vystymuisi dalį (60 proc.) finansuoja ES ir jos valstybės narės. Svarstymuose dėl laikotarpio po 2015 m. svarbus vaidmuo turėtų tekti ES ir jos piliečiams, taip pat jos partnerėms iš besivystančių šalių.

| 2.3 | „Eurobarometro“ duomenimis (6), maždaug 20 mln. ES gyventojų asmeniškai dalyvauja nevyriausybinių vystymosi organizacijų veikloje (įskaitant savanorius), maždaug 130 mln. ES piliečių aukoja lėšas kokiai nors besivystančioms šalims padedančiai organizacijai, o 72 proc. ES piliečių asmeniškai pritaria tam, kad reikia padėti žemus vystymosi rodiklius turinčioms šalims. |
| --- | --- |

2.3

„Eurobarometro“ duomenimis (6), maždaug 20 mln. ES gyventojų asmeniškai dalyvauja nevyriausybinių vystymosi organizacijų veikloje (įskaitant savanorius), maždaug 130 mln. ES piliečių aukoja lėšas kokiai nors besivystančioms šalims padedančiai organizacijai, o 72 proc. ES piliečių asmeniškai pritaria tam, kad reikia padėti žemus vystymosi rodiklius turinčioms šalims.

6

| 2.4 | Vis daugiau žmonių supranta, kad siekiant vystymosi pirmiausia reikia pradėti nuo savo šalies ir savo gyvenimo būdo, sąžiningos prekybos, aplinkos apsaugos, dalyvavimo politiniuose procesuose ir pan. |
| --- | --- |

2.4

Vis daugiau žmonių supranta, kad siekiant vystymosi pirmiausia reikia pradėti nuo savo šalies ir savo gyvenimo būdo, sąžiningos prekybos, aplinkos apsaugos, dalyvavimo politiniuose procesuose ir pan.

| 2.5 | Galima pasidžiaugti sparčiai augančia, plačia ir įtraukia rėmėjų koalicija, kurią tvirtai remia už vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys Andris Piebalgs ir jo komanda (padedami nacionalinių ir ES pilietinės visuomenės organizacijų – judėjimo „Eiropas Kustība Latvijā“, Latvijos vystomojo bendradarbiavimo platformos LAPAS ir Europos NVO konfederacijos pagalbai ir vystymuisi CONCORD), taip pat EESRK (7); į šią koaliciją yra susibūrę įtakingi suinteresuotieji subjektai, tarp jų pačios įvairiausios pilietinės visuomenės organizacijos, Regionų komitetas ir Europos Parlamentas. Nuo pat savo darbo pradžios partneriai šiais prasmingais ir aukštais siekiais pasižyminčiais teminiais metais buvo užsibrėžę siekti konkrečių tikslų. |
| --- | --- |

2.5

Galima pasidžiaugti sparčiai augančia, plačia ir įtraukia rėmėjų koalicija, kurią tvirtai remia už vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys Andris Piebalgs ir jo komanda (padedami nacionalinių ir ES pilietinės visuomenės organizacijų – judėjimo „Eiropas Kustība Latvijā“, Latvijos vystomojo bendradarbiavimo platformos LAPAS ir Europos NVO konfederacijos pagalbai ir vystymuisi CONCORD), taip pat EESRK (7); į šią koaliciją yra susibūrę įtakingi suinteresuotieji subjektai, tarp jų pačios įvairiausios pilietinės visuomenės organizacijos, Regionų komitetas ir Europos Parlamentas. Nuo pat savo darbo pradžios partneriai šiais prasmingais ir aukštais siekiais pasižyminčiais teminiais metais buvo užsibrėžę siekti konkrečių tikslų.

7

3.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 3.1 | EESRK ragina ES institucijas šiais teminiais metais vykdyti trišalio dialogo diskusijas, kad jie įgautų daugiau konkretumo ir būtų pasiūlyta priemonių, kurios padėtų užtikrinti geresnius ir ilgalaikiškesnius rezultatus (pavyzdžiui, vykdant politinius procesus, prisiimant įsipareigojimus, užtikrinant geresnį horizontalųjį ir struktūruotą dialogą ir pan.). |
| --- | --- |

3.1

EESRK ragina ES institucijas šiais teminiais metais vykdyti trišalio dialogo diskusijas, kad jie įgautų daugiau konkretumo ir būtų pasiūlyta priemonių, kurios padėtų užtikrinti geresnius ir ilgalaikiškesnius rezultatus (pavyzdžiui, vykdant politinius procesus, prisiimant įsipareigojimus, užtikrinant geresnį horizontalųjį ir struktūruotą dialogą ir pan.).

konkretumo ir būtų pasiūlyta priemonių, kurios padėtų užtikrinti geresnius ir ilgalaikiškesnius rezultatus

| 3.2 | EESRK primena savo pradinį pasiūlymą dėl teminių metų turinio: „EESRK ragina daugiau dėmesio skirti vystomajam bendradarbiavimui, visuotiniam solidarumui ir diskusijai dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų.“ Komitetas siūlo 2015 metus paskelbti „vystymosi ir bendradarbiavimo metais“ (pavadinimą galima keisti). Kadangi ES ir jos valstybės narės taip pat pasiryžusios iki 2015 m. pasiekti šiuos tikslus, Komitetas siūlo pasinaudoti šių Europos metų teikiama galimybe geriau informuoti kiekvieną pilietį, pilietinę visuomenę, nacionalinį ir Europos lygmenį ir juos paskatinti prisiimti bendrą atsakomybę už jau nustatytų ir naujų tikslų, kurie bus nustatyti po 2015 m., įgyvendinimą (8). |
| --- | --- |

3.2

EESRK primena savo pradinį pasiūlymą dėl teminių metų turinio: „EESRK ragina daugiau dėmesio skirti vystomajam bendradarbiavimui, visuotiniam solidarumui ir diskusijai dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų.“ Komitetas siūlo 2015 metus paskelbti „vystymosi ir bendradarbiavimo metais“ (pavadinimą galima keisti). Kadangi ES ir jos valstybės narės taip pat pasiryžusios iki 2015 m. pasiekti šiuos tikslus, Komitetas siūlo pasinaudoti šių Europos metų teikiama galimybe geriau informuoti kiekvieną pilietį, pilietinę visuomenę, nacionalinį ir Europos lygmenį ir juos paskatinti prisiimti bendrą atsakomybę už jau nustatytų ir naujų tikslų, kurie bus nustatyti po 2015 m., įgyvendinimą (8).

EESRK primena savo pradinį pasiūlymą dėl teminių metų turinio

8

| 3.3 | Kad teminiai metai pasiteisintų ir sėkmingai vyktų pats vystymasis, labai svarbu į vystymuisi skirtą veiklą ir politinį dialogą pasaulinio vystymosi ir pasaulinio teisingumo temomis įtraukti ir paskatinti dalyvauti Europos piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas bei jų partnerius iš viso pasaulio. Pilietinės visuomenės organizacijoms tenka svarbus vaidmuo ne tik renkant lėšas ir vykdant vystomąją veiklą, bet ir politiniuose procesuose. Tai ypač pasakytina apie jaunąją kartą, kuri per socialinius ir kitokius tinklus yra linkusi bendrauti su visu pasauliu ir yra geriau informuota apie neatidėliotinas problemas, kurias jauniems žmonėms – būsimiems mūsų lyderiams – reikės spręsti. Todėl labai svarbu į šių Europos metų diskusijas prasmingai ir tiesiogiai įtraukti vaikus ir jaunimą, ypač mergaites. Be to, reikia prasmingai ir teisiogiai įtraukti įvairių interesų turinčius piliečius iš įvairių socialinių sluoksnių ir pan. Šiuos apsektus reikėtų gerai apgalvoti, kai bus rengiamasi teminiams metams, numatomas jų turinys, finansavimas ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

3.3

Kad teminiai metai pasiteisintų ir sėkmingai vyktų pats vystymasis, labai svarbu į vystymuisi skirtą veiklą ir politinį dialogą pasaulinio vystymosi ir pasaulinio teisingumo temomis įtraukti ir paskatinti dalyvauti Europos piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas bei jų partnerius iš viso pasaulio. Pilietinės visuomenės organizacijoms tenka svarbus vaidmuo ne tik renkant lėšas ir vykdant vystomąją veiklą, bet ir politiniuose procesuose. Tai ypač pasakytina apie jaunąją kartą, kuri per socialinius ir kitokius tinklus yra linkusi bendrauti su visu pasauliu ir yra geriau informuota apie neatidėliotinas problemas, kurias jauniems žmonėms – būsimiems mūsų lyderiams – reikės spręsti. Todėl labai svarbu į šių Europos metų diskusijas prasmingai ir tiesiogiai įtraukti vaikus ir jaunimą, ypač mergaites. Be to, reikia prasmingai ir teisiogiai įtraukti įvairių interesų turinčius piliečius iš įvairių socialinių sluoksnių ir pan. Šiuos apsektus reikėtų gerai apgalvoti, kai bus rengiamasi teminiams metams, numatomas jų turinys, finansavimas ir įgyvendinimas.

įtraukti ir paskatinti dalyvauti Europos piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas bei jų partnerius iš viso pasaulio

| 3.4 | Komitetas pasisako už decentralizuotą Europos metų rengimą Valstybėse narėse suburtos darbo grupės turėtų sukurti nacionalinį tos šalies padėtį geriausiai atspindintį teminių metų moto, šūkį arba kvietimą. ES ir valstybių narių darbo grupės turėtų būti sudarytos ne vėliau kaip per du mėnesius nuo pasiūlymo priėmimo ir turi gauti šiems metams skirtą finansavimą. Darbo grupės savo darbą turėtų tęsti ir pasibaigus teminiams metams; šis darbas turi būti ir toliau remiamas. Svarbus vaidmuo darbo grupėse turi tekti organizuotai pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

3.4

Komitetas pasisako už decentralizuotą Europos metų rengimą Valstybėse narėse suburtos darbo grupės turėtų sukurti nacionalinį tos šalies padėtį geriausiai atspindintį teminių metų moto, šūkį arba kvietimą. ES ir valstybių narių darbo grupės turėtų būti sudarytos ne vėliau kaip per du mėnesius nuo pasiūlymo priėmimo ir turi gauti šiems metams skirtą finansavimą. Darbo grupės savo darbą turėtų tęsti ir pasibaigus teminiams metams; šis darbas turi būti ir toliau remiamas. Svarbus vaidmuo darbo grupėse turi tekti organizuotai pilietinei visuomenei.

Komitetas pasisako už decentralizuotą Europos metų rengimą

| 3.5 | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą šiems metams skirti nemažą finansavimą, kad būtų užtikrinta jų sėkmė. Tačiau Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad iki šiol pilietinės visuomenės įtraukimui skirta labai nedidelė šio finansavimo dalis, nors nuo jos dalyvavimo priklauso teminių metų projektų tęstinumas ir rezultatai. Nederėtų šių lėšų naudoti jau sudarytoms arba naujoms viešųjų ryšių sutartims ir (arba) konkursams arba šias išlaidas sumažinti iki visiško minimumo, nes kai kuriais atvejais šis darbas gali duoti netgi priešingų rezultatų nei iš šių metų tikimasi. |
| --- | --- |

3.5

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą šiems metams skirti nemažą finansavimą, kad būtų užtikrinta jų sėkmė. Tačiau Komitetui susirūpinimą kelia tai, kad iki šiol pilietinės visuomenės įtraukimui skirta labai nedidelė šio finansavimo dalis, nors nuo jos dalyvavimo priklauso teminių metų projektų tęstinumas ir rezultatai. Nederėtų šių lėšų naudoti jau sudarytoms arba naujoms viešųjų ryšių sutartims ir (arba) konkursams arba šias išlaidas sumažinti iki visiško minimumo, nes kai kuriais atvejais šis darbas gali duoti netgi priešingų rezultatų nei iš šių metų tikimasi.

skirti nemažą finansavimą, kad būtų užtikrinta jų sėkmė

| 3.6 | Remdamasis ankstesnių Europos metų patirtimi, Komitetas pasisako už tai, kad būtų suburtas platus ir įtraukus pilietinės visuomenės organizacijų aljansas, kuris, kaip ir anksčiau, imtųsi iniciatyvos planuojant ir įgyvendinant Europos metus. EESRK siūlo glaudžiai bendradarbiauti su EESRK nariais ir organais, kitais suinteresuotaisiais subjektais, ES ir nacionalinio lygmens aljanso nariais. |
| --- | --- |

3.6

Remdamasis ankstesnių Europos metų patirtimi, Komitetas pasisako už tai, kad būtų suburtas platus ir įtraukus pilietinės visuomenės organizacijų aljansas, kuris, kaip ir anksčiau, imtųsi iniciatyvos planuojant ir įgyvendinant Europos metus. EESRK siūlo glaudžiai bendradarbiauti su EESRK nariais ir organais, kitais suinteresuotaisiais subjektais, ES ir nacionalinio lygmens aljanso nariais.

platus ir įtraukus pilietinės visuomenės organizacijų aljansas

| 3.7 | „Metų ambasadoriaus“ skyrimo praktika yra sveikintina ir šią tradiciją reikėtų tęsti ir 2015-aisiais Europos metais. Ji suteikia daug galimybių informuoti visuomenę apie teminių metų tikslus ir sulaukti jos pritarimo. |
| --- | --- |

3.7

„Metų ambasadoriaus“ skyrimo praktika yra sveikintina ir šią tradiciją reikėtų tęsti ir 2015-aisiais Europos metais. Ji suteikia daug galimybių informuoti visuomenę apie teminių metų tikslus ir sulaukti jos pritarimo.

„Metų ambasadoriaus“ skyrimo praktika

| 3.8 | Komitetas yra įsipareigojęs plėtoti bendradarbiavimo mechanizmus visais atitinkamais lygmenimis, kad tarp ES institucijų ir organų užsimegztų kuo geresni bendradarbiavimo ryšiai ir sinergija. Šiais teminiais metais reikėtų bendradarbiauti su Jungtinių Tautų Organizacija. |
| --- | --- |

3.8

Komitetas yra įsipareigojęs plėtoti bendradarbiavimo mechanizmus visais atitinkamais lygmenimis, kad tarp ES institucijų ir organų užsimegztų kuo geresni bendradarbiavimo ryšiai ir sinergija. Šiais teminiais metais reikėtų bendradarbiauti su Jungtinių Tautų Organizacija.

| 3.9 | Komitetas tvirtai pritaria su teminiais metais susijusiems pasiūlymams, kurie EESRK tinklalapyje paskelbtoje neformalioje internetinėje diskusijoje buvo aptarti su šių Europos metų darbo grupe. Pilietinės visuomenės organizacijų ir partnerių mintis perdavė CONCORD (9). ES institucijos turėtų padaryti viską, kad šie Europos metai būtų:







  — | būtų įkvepiantys: šiame procese visi dalyviai turėtų diskutuoti ir kartu keisti požiūrį į vystymąsi ir šioje srityje imtis naujų praktinių priemonių, taip pat bendrai nuspręsti, ką pasaulinis teisingumas reiškia Europai ir jos piliečiams; |
| --- | --- | --- |

3.9

Komitetas tvirtai pritaria su teminiais metais susijusiems pasiūlymams, kurie EESRK tinklalapyje paskelbtoje neformalioje internetinėje diskusijoje buvo aptarti su šių Europos metų darbo grupe. Pilietinės visuomenės organizacijų ir partnerių mintis perdavė CONCORD (9). ES institucijos turėtų padaryti viską, kad šie Europos metai būtų:

9

ES institucijos turėtų padaryti viską, kad šie Europos metai būtų:

—

būtų įkvepiantys: šiame procese visi dalyviai turėtų diskutuoti ir kartu keisti požiūrį į vystymąsi ir šioje srityje imtis naujų praktinių priemonių, taip pat bendrai nuspręsti, ką pasaulinis teisingumas reiškia Europai ir jos piliečiams;

būtų įkvepiantys

| — | skatintų dalyvavimą: daugiausia dėmesio skirti piliečiams ir jų mintims apie pasaulinį teisingumą; piliečiai turi tapti pagrindiniais diskusijų dalyviais. Todėl jiems turi būti suteiktos lygios galimybės išreikšti savo ir savo atstovaujamų organizacijų mintis. Taigi piliečiai turi būti ne tik informuojami siekiant padidinti jų supratimą, bet ir dalyvauti bendroje diskusijoje apie pasaulinio teisingumo kūrimą; |
| --- | --- |

—

skatintų dalyvavimą: daugiausia dėmesio skirti piliečiams ir jų mintims apie pasaulinį teisingumą; piliečiai turi tapti pagrindiniais diskusijų dalyviais. Todėl jiems turi būti suteiktos lygios galimybės išreikšti savo ir savo atstovaujamų organizacijų mintis. Taigi piliečiai turi būti ne tik informuojami siekiant padidinti jų supratimą, bet ir dalyvauti bendroje diskusijoje apie pasaulinio teisingumo kūrimą;

skatintų dalyvavimą:

| — | būtų nuoseklūs: vystymosi politika turėtų būti nuosekli, todėl šiais teminiais metais ir kitų sričių Europos Komisijos politika (prekybos, finansų, žemės ūkio ir kt.) turėtų būti svarstoma iš šios perspektyvos; |
| --- | --- |

—

būtų nuoseklūs: vystymosi politika turėtų būti nuosekli, todėl šiais teminiais metais ir kitų sričių Europos Komisijos politika (prekybos, finansų, žemės ūkio ir kt.) turėtų būti svarstoma iš šios perspektyvos;

būtų nuoseklūs:

| — | atliktų šviečiamąjį vaidmenį ir didintų informuotumą apie vystymąsi: teminiai metai turėtų būti vertinami kaip dalyvavimą skatinantis švietimo ir informuotumo apie vystymąsi didinimo procesas, pagrįstas programos „Europos vystomojo švietimo konsensusas“ pedagoginiais principais ir vertybėmis; |
| --- | --- |

—

atliktų šviečiamąjį vaidmenį ir didintų informuotumą apie vystymąsi: teminiai metai turėtų būti vertinami kaip dalyvavimą skatinantis švietimo ir informuotumo apie vystymąsi didinimo procesas, pagrįstas programos „Europos vystomojo švietimo konsensusas“ pedagoginiais principais ir vertybėmis;

atliktų šviečiamąjį vaidmenį ir didintų informuotumą apie vystymąsi

| — | būti pasauliniai: visose diskusijose lygiomis teisėmis turi dalyvauti ir partneriai iš ne Europos šalių. |
| --- | --- |

—

būti pasauliniai: visose diskusijose lygiomis teisėmis turi dalyvauti ir partneriai iš ne Europos šalių.

būti pasauliniai

| 3.10 | Komitetas taip pat labai pritaria šiems Europos Parlamento pranešėjo pateiktiems pasiūlymams (10):






  — | Pakeisti metų pavadinimą anglų kalba:„European Year for
  of Development“ (
  vertėjo pastaba
  : tekstas lietuvių kalba nekeičiamas); |
| --- | --- | --- |

3.10

Komitetas taip pat labai pritaria šiems Europos Parlamento pranešėjo pateiktiems pasiūlymams (10):

10

—

Pakeisti metų pavadinimą anglų kalba:„European Year for
  of Development“ (
  vertėjo pastaba
  : tekstas lietuvių kalba nekeičiamas);

Pakeisti metų pavadinimą anglų kalba:

for

of

vertėjo pastaba

| — | ypatingą dėmesį skirti valstybių narių, kurios neturi ilgalaikės šios srities tradicijos, piliečiams
   (11), tačiau EESRK siūlo šioms valstybėms taikyti specialias sąlygas, kad neišplistų bendro finansavimo problemos; |
| --- | --- |

—

ypatingą dėmesį skirti valstybių narių, kurios neturi ilgalaikės šios srities tradicijos, piliečiams
   (11), tačiau EESRK siūlo šioms valstybėms taikyti specialias sąlygas, kad neišplistų bendro finansavimo problemos;

valstybių narių, kurios neturi ilgalaikės šios srities tradicijos, piliečiams

11

| — | didinti Sąjungos piliečių suvokimą apie jų svarbą atsižvelgiant į pasaulinį vystymąsi ir jų indėlį į šį vystymąsi bei galimybes prisidėti siekiant teisingesnio pasaulinio vystymosi, taip pat užtikrinti, kad vystymasis sudarytų neatskiriamą nacionalinių švietimo programų dalį
   (12); |
| --- | --- |

—

didinti Sąjungos piliečių suvokimą apie jų svarbą atsižvelgiant į pasaulinį vystymąsi ir jų indėlį į šį vystymąsi bei galimybes prisidėti siekiant teisingesnio pasaulinio vystymosi, taip pat užtikrinti, kad vystymasis sudarytų neatskiriamą nacionalinių švietimo programų dalį
   (12);

kad vystymasis sudarytų neatskiriamą nacionalinių švietimo programų dalį

12

| — | užtikrinti, kad dalyvautų partneriai iš besivystančių šalių (13); |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad dalyvautų partneriai iš besivystančių šalių (13);

13

| — | „didinti informuotumą ir skatinti diskusijas apie tai, kokį poveikį pasauliniam vystymuisi ir besivystančių šalių gyventojams gali daryti asmeniniu, vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu priimami sprendimai ir pasirinkimai, siekiant didesnio politikos suderinamumo vystymosi labui supratimo“ (14); |
| --- | --- |

—

„didinti informuotumą ir skatinti diskusijas apie tai, kokį poveikį pasauliniam vystymuisi ir besivystančių šalių gyventojams gali daryti asmeniniu, vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu priimami sprendimai ir pasirinkimai, siekiant didesnio politikos suderinamumo vystymosi labui supratimo“ (14);

asmeniniu, vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu priimami sprendimai

14

| — | „Į šiuos [koordinacinio pobūdžio] posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis Komisija kviečia pilietinės visuomenės ir Europos Parlamento atstovus“ (15). |
| --- | --- |

—

„Į šiuos [koordinacinio pobūdžio] posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis Komisija kviečia pilietinės visuomenės ir Europos Parlamento atstovus“ (15).

15

4.   Papildomos rekomendacijos dėl Europos Komisijos pateikto pasiūlymo pakeitimų
   (16)

Papildomos rekomendacijos dėl Europos Komisijos pateikto pasiūlymo pakeitimų

16

| 4.1 | 1 straipsnis (įrašyti vieną sakinį). Valstybės narės galėtų sugalvoti metų paantraštę, kuri atspindėtų tos šalies tradicijas, iššūkius ir potencialą: „2015-ieji skelbiami Europos vystymosi metais [...]. Valstybės narės sugalvoja šių metų paantraštę, moto, šūkį arba kvietimą.“ |
| --- | --- |

4.1

1 straipsnis (įrašyti vieną sakinį). Valstybės narės galėtų sugalvoti metų paantraštę, kuri atspindėtų tos šalies tradicijas, iššūkius ir potencialą: „2015-ieji skelbiami Europos vystymosi metais [...]. Valstybės narės sugalvoja šių metų paantraštę, moto, šūkį arba kvietimą.“

Valstybės narės sugalvoja šių metų paantraštę, moto, šūkį arba kvietimą

| 4.2 | 2 straipsnis (pirma dalis). Reikėtų daugiau dėmesio skirti įpareigojimui ir kaip lygius partnerius paminėti visus suinteresuotuosius subjektus: „informuoti ES piliečius apie ES vystomąjį bendradarbiavimą, daugiausia dėmesio skiriant tam
  ir įtraukti juos į diskusijas apie tai, ką Europos Sąjunga kaip pasaulinė vystymosi partnerė
  didžiausias pasaulyje pagalbos teikėjas jau gali pasiekti, ir sutarti, kaip ji galėtų nuveikti dar daugiau, jeigu būtų imamasi nuoseklesnių veiksmų ir geriau koordinuojami veiksmai su jos valstybėmis narėmis, institucijomis ir kitais subjektais.“
  suvienijusi valstybių narių ir savo institucijų pajėgas. |
| --- | --- |

4.2

2 straipsnis (pirma dalis). Reikėtų daugiau dėmesio skirti įpareigojimui ir kaip lygius partnerius paminėti visus suinteresuotuosius subjektus: „informuoti ES piliečius apie ES vystomąjį bendradarbiavimą, daugiausia dėmesio skiriant tam
  ir įtraukti juos į diskusijas apie tai, ką Europos Sąjunga kaip pasaulinė vystymosi partnerė
  didžiausias pasaulyje pagalbos teikėjas jau gali pasiekti, ir sutarti, kaip ji galėtų nuveikti dar daugiau, jeigu būtų imamasi nuoseklesnių veiksmų ir geriau koordinuojami veiksmai su jos valstybėmis narėmis, institucijomis ir kitais subjektais.“
  suvienijusi valstybių narių ir savo institucijų pajėgas.

, daugiausia dėmesio skiriant tam

ir įtraukti juos į diskusijas apie tai

pasaulinė vystymosi partnerė

didžiausias pasaulyje pagalbos teikėjas

sutarti,

jeigu būtų imamasi nuoseklesnių veiksmų ir geriau koordinuojami veiksmai su jos valstybėmis narėmis, institucijomis ir kitais subjektais.“

suvienijusi valstybių narių ir savo institucijų pajėgas.

| 4.3 | 2 straipsnis (antra dalis). Atsižvelgiant į EESRK nuomonę „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“: „skatinti aktyvų ir prasmingą Europos piliečių domėjimąsi vystomuoju bendradarbiavimu ir dalyvavimą jame ir ugdyti atsakomybės bei galimybių jausmą individualių sprendimų ir nacionalinių bei tarptautinių įsipareigojimų atžvilgiu (įskaitant darbotvarkę po 2015 m.) ir susijusį su piliečių dalyvavimu politikos formavime ir įgyvendinime; taip pat.“ |
| --- | --- |

4.3

2 straipsnis (antra dalis). Atsižvelgiant į EESRK nuomonę „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“: „skatinti aktyvų ir prasmingą Europos piliečių domėjimąsi vystomuoju bendradarbiavimu ir dalyvavimą jame ir ugdyti atsakomybės bei galimybių jausmą individualių sprendimų ir nacionalinių bei tarptautinių įsipareigojimų atžvilgiu (įskaitant darbotvarkę po 2015 m.) ir susijusį su piliečių dalyvavimu politikos formavime ir įgyvendinime; taip pat.“

ir prasmingą

dalyvavimą jame

individualių sprendimų ir nacionalinių bei tarptautinių įsipareigojimų atžvilgiu (įskaitant darbotvarkę po 2015 m.) ir

| 4.4 | 2 straipsnis (trečia dalis). Šioje pastraipoje per daug akcentuojama pagalba ir jos gavėjai ir atitinkamai susiaurinamas turinys: „padėti suprasti ES vystomojo bendradarbiavimo, kuris visokeriopai naudingas visiems ES ir šalių partnerių subjektams
  ne tik gavėjams, bet ir ES piliečiams, svarbą besikeičiančiame ir vis labiau tarpusavyje susijusiame pasaulyje.“ |
| --- | --- |

4.4

2 straipsnis (trečia dalis). Šioje pastraipoje per daug akcentuojama pagalba ir jos gavėjai ir atitinkamai susiaurinamas turinys: „padėti suprasti ES vystomojo bendradarbiavimo, kuris visokeriopai naudingas visiems ES ir šalių partnerių subjektams
  ne tik gavėjams, bet ir ES piliečiams, svarbą besikeičiančiame ir vis labiau tarpusavyje susijusiame pasaulyje.“

visiems ES ir šalių partnerių subjektams

ne tik gavėjams, bet ir ES piliečiams

| 4.5 | 2 straipsnis (nauja dalis). Labai svarbu siekti ilgalaikių rezultatų ES ir valstybių narių politiniuose procesuose; šio aspekto trūksta dabartiniame pasiūlyme: „– siekti ilgalaikių rezultatų, o prireikus ir patobulinimų (pavyzdžiui, tokiose srityse kaip vidaus ir išorės politinė darbotvarkė ir vystymosi politika, nuoseklumas, veiksmingumas, teisių principas, moterų įgalinimas, tvarus vystymasis, saugumas ir (arba) žmogaus saugumas, dalyvavimas ir dalijimasis, pilietinei visuomenei, verslo organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir pan. skirtos priemonės ir struktūros).“ |
| --- | --- |

4.5

2 straipsnis (nauja dalis). Labai svarbu siekti ilgalaikių rezultatų ES ir valstybių narių politiniuose procesuose; šio aspekto trūksta dabartiniame pasiūlyme: „– siekti ilgalaikių rezultatų, o prireikus ir patobulinimų (pavyzdžiui, tokiose srityse kaip vidaus ir išorės politinė darbotvarkė ir vystymosi politika, nuoseklumas, veiksmingumas, teisių principas, moterų įgalinimas, tvarus vystymasis, saugumas ir (arba) žmogaus saugumas, dalyvavimas ir dalijimasis, pilietinei visuomenei, verslo organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir pan. skirtos priemonės ir struktūros).“

„– siekti ilgalaikių rezultatų, o prireikus ir patobulinimų (pavyzdžiui, tokiose srityse kaip vidaus ir išorės politinė darbotvarkė ir vystymosi politika, nuoseklumas, veiksmingumas, teisių principas, moterų įgalinimas, tvarus vystymasis, saugumas ir (arba) žmogaus saugumas, dalyvavimas ir dalijimasis, pilietinei visuomenei, verslo organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir pan. skirtos priemonės ir struktūros)

| 4.6 | 3 straipsnis (1 dalies pirma įtrauka). Informavimas turi vykti dviem kryptimis, todėl pastarojo laikotarpio Europos metų kampanijos buvo smarkiai kritikuojamos iš įvairių pusių: „plačiajai visuomenei ir konkretesnėms tikslinėms grupėms skirtas informacines kampanijas
  skirtą informacinę veiklą, aptarus esminius klausimus ir dėl jų sutarus, įskaitant socialinės žiniasklaidos priemonėmis, pagrindinėms idėjoms skleisti.“ |
| --- | --- |

4.6

3 straipsnis (1 dalies pirma įtrauka). Informavimas turi vykti dviem kryptimis, todėl pastarojo laikotarpio Europos metų kampanijos buvo smarkiai kritikuojamos iš įvairių pusių: „plačiajai visuomenei ir konkretesnėms tikslinėms grupėms skirtas informacines kampanijas
  skirtą informacinę veiklą, aptarus esminius klausimus ir dėl jų sutarus, įskaitant socialinės žiniasklaidos priemonėmis, pagrindinėms idėjoms skleisti.“

skirtas informacines kampanijas

skirtą informacinę veiklą, aptarus esminius klausimus ir dėl jų sutarus,

| 4.7 | 3 straipsnis (1 dalies antra įtrauka). Europos metai atneša lauktų rezultatų tada, kai valstybėse narės ir ES lygmeniu sėkmingai dirba specialios darbo grupės. Siekiant skaidrumo, svarstymai turi peraugti į konkrečius ir išmatuojamus rezultatus: „daug įvairių suinteresuotų subjektų vienijančios darbo grupės vadovaujamo atviro ir įtraukos politinio proceso, įskaitant konferencijų, renginių ir iniciatyvų organizavimą su visomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, siekiant skatinti aktyvų dalyvavimą ir diskusijas, taip pat padidinti informuotumą Europos lygmeniu ir prireikus pasiekti norimų rezultatų ir patobulinimų.“ |
| --- | --- |

4.7

3 straipsnis (1 dalies antra įtrauka). Europos metai atneša lauktų rezultatų tada, kai valstybėse narės ir ES lygmeniu sėkmingai dirba specialios darbo grupės. Siekiant skaidrumo, svarstymai turi peraugti į konkrečius ir išmatuojamus rezultatus: „daug įvairių suinteresuotų subjektų vienijančios darbo grupės vadovaujamo atviro ir įtraukos politinio proceso, įskaitant konferencijų, renginių ir iniciatyvų organizavimą su visomis susijusiomis suinteresuotomis šalimis, siekiant skatinti aktyvų dalyvavimą ir diskusijas, taip pat padidinti informuotumą Europos lygmeniu ir prireikus pasiekti norimų rezultatų ir patobulinimų.“

daug įvairių suinteresuotų subjektų vienijančios darbo grupės vadovaujamo atviro ir įtraukos politinio proceso, įskaitant

ir prireikus pasiekti norimų rezultatų ir patobulinimų

| 4.8 | 3 straipsnis (1 dalis, nauja įtrauka). Nesuvokiama, kaip galima rengti teminius metus „apie“ vystymąsi, neįtraukiant suinteresuotųjų subjektų į besivystančias šalis ir iš besivystančių šalių: „– veiklą Europos Sąjungoje ir šalyse partnerėse įtraukiant jų gyventojus ir organizacijas.“ |
| --- | --- |

4.8

3 straipsnis (1 dalis, nauja įtrauka). Nesuvokiama, kaip galima rengti teminius metus „apie“ vystymąsi, neįtraukiant suinteresuotųjų subjektų į besivystančias šalis ir iš besivystančių šalių: „– veiklą Europos Sąjungoje ir šalyse partnerėse įtraukiant jų gyventojus ir organizacijas.“

„– veiklą Europos Sąjungoje ir šalyse partnerėse įtraukiant jų gyventojus ir organizacijas.

| 4.9 | 3 straipsnis (1 dalis, nauja įtrauka). EESRK ir Europos Komisija savo darbo dokumente nurodo, kad laiku atlikus parengiamuosius darbus ir ėmusis tolesnės veiklos, taip pat tarpusavyje susiejus teminius metus, galima užtikrinti geresnius teminių metų rezultatus: „– valstybių narių ir ES parengiamuosius ir vėlesnius teminių metų darbus.“ |
| --- | --- |

4.9

3 straipsnis (1 dalis, nauja įtrauka). EESRK ir Europos Komisija savo darbo dokumente nurodo, kad laiku atlikus parengiamuosius darbus ir ėmusis tolesnės veiklos, taip pat tarpusavyje susiejus teminius metus, galima užtikrinti geresnius teminių metų rezultatus: „– valstybių narių ir ES parengiamuosius ir vėlesnius teminių metų darbus.“

valstybių narių ir ES parengiamuosius ir vėlesnius teminių metų darbus

| 4.10 | 4 straipsnis (2 dalis). Kaip paaiškinta 4.7 punkte: „Nacionaliniai koordinatoriai, glaudžiai koordinuodami veiksmus su Komisija, iš įvairių suinteresuotųjų subjektų sudaro nacionalines darbo ir (arba) iniciatyvines grupes
  konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais [...]“ |
| --- | --- |

4.10

4 straipsnis (2 dalis). Kaip paaiškinta 4.7 punkte: „Nacionaliniai koordinatoriai, glaudžiai koordinuodami veiksmus su Komisija, iš įvairių suinteresuotųjų subjektų sudaro nacionalines darbo ir (arba) iniciatyvines grupes
  konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais [...]“

iš įvairių suinteresuotųjų subjektų sudaro nacionalines darbo ir (arba) iniciatyvines grupes

konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais

| 4.11 | Priedas. Informacija apie 3 straipsnyje nurodytas priemones. A. Tiesioginės Sąjungos iniciatyvos (pirma pastraipa). Reikėtų vadovautis decentralizacijos principu, kad būtų atspindėtos skirtingų valstybių narių realijos, o pilietinės visuomenės organizacijos nebūtų nušalintos nuo jų pasiūlymų įgyvendinimo: „Finansavimą iš esmės sudarys tiesioginis prekių ir paslaugų pirkimas pagal pilietinės visuomenės organizacijoms, privačiam sektoriui ir kitiems atvirus konkursus
  galiojančias bendrąsias sutartis [...]“ |
| --- | --- |

4.11

Priedas. Informacija apie 3 straipsnyje nurodytas priemones. A. Tiesioginės Sąjungos iniciatyvos (pirma pastraipa). Reikėtų vadovautis decentralizacijos principu, kad būtų atspindėtos skirtingų valstybių narių realijos, o pilietinės visuomenės organizacijos nebūtų nušalintos nuo jų pasiūlymų įgyvendinimo: „Finansavimą iš esmės sudarys tiesioginis prekių ir paslaugų pirkimas pagal pilietinės visuomenės organizacijoms, privačiam sektoriui ir kitiems atvirus konkursus
  galiojančias bendrąsias sutartis [...]“

pilietinės visuomenės organizacijoms, privačiam sektoriui ir kitiems atvirus konkursus

galiojančias bendrąsias sutartis

| 4.12 | Priedas. Informacija apie 3 straipsnyje nurodytas priemones. A. Tiesioginės Sąjungos iniciatyvos (naujas punktas). Remiantis geriausia ankstesnių teminių metų praktika, 2013 m. teminių metų koordinavimo ir įgyvendinimo veikloje ES ir nacionaliniu lygmeniu dalyvauja daugiau kaip 60 ES pilietinės visuomenės organizacijų tinklų, todėl reikia deramai paremti aljanso darbą: „– pilietinės visuomenės koordinavimo veiklos rėmimas pagal Europos metų aljanso modelį.“ |
| --- | --- |

4.12

Priedas. Informacija apie 3 straipsnyje nurodytas priemones. A. Tiesioginės Sąjungos iniciatyvos (naujas punktas). Remiantis geriausia ankstesnių teminių metų praktika, 2013 m. teminių metų koordinavimo ir įgyvendinimo veikloje ES ir nacionaliniu lygmeniu dalyvauja daugiau kaip 60 ES pilietinės visuomenės organizacijų tinklų, todėl reikia deramai paremti aljanso darbą: „– pilietinės visuomenės koordinavimo veiklos rėmimas pagal Europos metų aljanso modelį.“

„– pilietinės visuomenės koordinavimo veiklos rėmimas pagal Europos metų aljanso modelį

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015), COM(2013) 509 final.

1

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015)

(2)  Žr. CONCORD 2013 m. rugsėjo mėn. atsaką į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Europos vystymosi metų (2015).

2

(3)  Pranešimo projektas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015), pranešėjas Charles Goerens, 2013/0238(COD).

3

Pranešimo projektas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015)

(4)  Žr. CONCORD 2013 m. rugsėjo mėn. atsaką į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Europos vystymosi metų (2015).

4

(5)  EESRK nuomonė dėl Privačiojo sektoriaus dalyvavimo vystymosi po 2015 m. programoje, OL C 67, 6.3.2014, p. 1–5.

5

(6)  2010 m. birželio mėn. specialus „Eurobarometro“ leidinys Nr. 352: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_352_en.pdf.

6

(7)  Pirmą kartą iniciatyva pristatyta ir aptarta 2011 m. birželio 22 d. vykusiame CONCORD visuotiniame susirinkime. Ją pristatė Andris Gobiņš (judėjimo „Eiropas Kustība Latvijā“ ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narys) ir Māra Sīmane (Latvijos vystomojo bendradarbiavimo platformos LAPAS narė). Buvo sudaryta neoficiali darbo grupė, o 2011 m. gruodžio 7 d. EESRK plenarinėje sesijoje oficialiai balsuota dėl EESRK nuomonės „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“, į kurią buvo įtrauktas pasiūlymas surengti Europos vystymosi ir bendradarbiavimo metus.

7

(8)  EESRK nuomonė Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis, OL C 43, 2012 2 15, p. 73–78.

8

Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis

(9)  Žr. CONCORD 2013 m. rugsėjo mėn. atsaką į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Europos vystymosi metų (2015).

9

(10)  Pranešimo projektas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015), pranešėjas Charles Goerens, 2013/0238(COD).

10

(11)  Ten pat: 14 ir 31 pakeitimai.

11

(12)  Ten pat: šiek tiek pakeistas 17 pakeitimas.

12

(13)  Ten pat: 18, 19, 21, 28 ir 30 pakeitimai.

13

(14)  Ten pat: 20 pakeitimas.

14

(15)  Ten pat: 27 pakeitimas.

15

(16)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015), COM(2013) 509 final.

16

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/104 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/104

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvūnų sveikatos

(COM (2013) 260 final – 2013/0136 (COD)),

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas)

(COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD))

ir pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių

(COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD))

2014/C 170/17

Pranešėjas Armands KRAUZE

Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalimi, 114 straipsnio 3 dalimi, 168 straipsnio 4 dalies b punktu ir 304 straipsniu, atitinkamai 2013 m. gegužės 23 d. ir 2013 m. gegužės 31 d. ir birželio 7 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl šių pasiūlymų:

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvūnų sveikatos

COM(2013) 260 final - 2013/0136 COD,

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas)

COM(2013) 262 final – 2013/0137 (COD),

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių

COM(2013) 267 final – 2013/0141 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 6 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 146 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK iš esmės palankiai vertina ir remia Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų dėl gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos kokybės. Jis mano, kad norint užtikrinti sąžiningą rinkos dalyvių konkurenciją Europoje, būtinai reikia nustatyti nuoseklias ir skaidrias taisykles, kurias tinkamai įgyvendintų visos ES valstybės narės. |
| --- | --- |

1.1

EESRK iš esmės palankiai vertina ir remia Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų dėl gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos kokybės. Jis mano, kad norint užtikrinti sąžiningą rinkos dalyvių konkurenciją Europoje, būtinai reikia nustatyti nuoseklias ir skaidrias taisykles, kurias tinkamai įgyvendintų visos ES valstybės narės.

| 1.2 | Vis dėlto EESRK rekomenduoja pasiūlyme dėl reglamento dėl gyvūnų sveikatos atlikti tam tikrus redakcinius pataisymus, kad tekstą būtų lengviau suprasti. |
| --- | --- |

1.2

Vis dėlto EESRK rekomenduoja pasiūlyme dėl reglamento dėl gyvūnų sveikatos atlikti tam tikrus redakcinius pataisymus, kad tekstą būtų lengviau suprasti.

| 1.3 | EESRK ragina Europos Komisiją į teisės aktus įtraukti visas būtinas saugumo priemones ir numatyti pakankamą ES finansavimą, kurio pakaktų užkirsti kelią pavojui, kurį kelia iš trečiųjų šalių migruojantys ir ES išorės sienas kertantys laukiniai gyvūnai, galintys išplatinti pavojingas infekcines ligas ES teritorijoje. |
| --- | --- |

1.3

EESRK ragina Europos Komisiją į teisės aktus įtraukti visas būtinas saugumo priemones ir numatyti pakankamą ES finansavimą, kurio pakaktų užkirsti kelią pavojui, kurį kelia iš trečiųjų šalių migruojantys ir ES išorės sienas kertantys laukiniai gyvūnai, galintys išplatinti pavojingas infekcines ligas ES teritorijoje.

| 1.4 | Komitetas atkreipia dėmesį, kad ES teisės aktai, visų pirma susiję su augalų sveikata, turi derėti su ankstesne ES pozicija, kurios ji nusprendė laikytis tarptautiniu lygmeniu, ir pabrėžia, kad šis Komisijos pasiūlymas dėl tarptautinių fitosanitarijos standartų nustatymo neatitinka anksčiau pateikto Sąjungos požiūrio dėl invazinių rūšių įtraukimo į augalų sveikatos sistemą. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas atkreipia dėmesį, kad ES teisės aktai, visų pirma susiję su augalų sveikata, turi derėti su ankstesne ES pozicija, kurios ji nusprendė laikytis tarptautiniu lygmeniu, ir pabrėžia, kad šis Komisijos pasiūlymas dėl tarptautinių fitosanitarijos standartų nustatymo neatitinka anksčiau pateikto Sąjungos požiūrio dėl invazinių rūšių įtraukimo į augalų sveikatos sistemą.

| 1.5 | EESRK teigiamai vertina naują galimybę išmokėti atitinkamiems veiklos vykdytojams kompensaciją už augalus, augalinius produktus ir kitus objektus, kurie buvo sunaikinti ar izoliuoti taikant naujajame reglamente dėl augalų sveikatos nustatytas likvidavimo priemones. |
| --- | --- |

1.5

EESRK teigiamai vertina naują galimybę išmokėti atitinkamiems veiklos vykdytojams kompensaciją už augalus, augalinius produktus ir kitus objektus, kurie buvo sunaikinti ar izoliuoti taikant naujajame reglamente dėl augalų sveikatos nustatytas likvidavimo priemones.

| 1.6 | EESRK nerimauja, kad dėl Komisijos siūlomų augalų sveikatos priežiūros sistemos pakeitimų ES gali pablogėti fitosanitarinė padėtis, kas savo ruožtu gali turėti neigiamos įtakos valstybių narių eksporto potencialui, o gamintojams gali tekti padidinti kovos su augalų ligomis ir kenksmingaisiais organizmais sąnaudas. |
| --- | --- |

1.6

EESRK nerimauja, kad dėl Komisijos siūlomų augalų sveikatos priežiūros sistemos pakeitimų ES gali pablogėti fitosanitarinė padėtis, kas savo ruožtu gali turėti neigiamos įtakos valstybių narių eksporto potencialui, o gamintojams gali tekti padidinti kovos su augalų ligomis ir kenksmingaisiais organizmais sąnaudas.

| 1.7 | EESRK atsargiai vertina ketinimą į reglamento projektą įtraukti miško dauginamąją medžiagą, kadangi Komisija nepateikė įtikinančių argumentų dėl tokio žingsnio naudos miškininkystės sektoriui. |
| --- | --- |

1.7

EESRK atsargiai vertina ketinimą į reglamento projektą įtraukti miško dauginamąją medžiagą, kadangi Komisija nepateikė įtikinančių argumentų dėl tokio žingsnio naudos miškininkystės sektoriui.

2.   Bendra informacija apie teisėkūros iniciatyvas

Bendra informacija apie teisėkūros iniciatyvas

| 2.1 | Visose trijose aptariamose srityse, t. y. gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos judėjimo, yra įvairių ES lygmens kliūčių. Jos kelia sunkumų rinkos veiklos vykdytojams, todėl labai svarbu iš dalies pakeisti teisės aktus, kad būtų sumažinta gamintojus, paslaugų teikėjus, vartotojus ir paslaugų gavėjus slegianti administracinė našta ir pagerinta verslo aplinka. |
| --- | --- |

2.1

Visose trijose aptariamose srityse, t. y. gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos judėjimo, yra įvairių ES lygmens kliūčių. Jos kelia sunkumų rinkos veiklos vykdytojams, todėl labai svarbu iš dalies pakeisti teisės aktus, kad būtų sumažinta gamintojus, paslaugų teikėjus, vartotojus ir paslaugų gavėjus slegianti administracinė našta ir pagerinta verslo aplinka.

| 2.2 | Gyvūnų sveikatos srityje kyla problemų dėl šiuo metu galiojančių teisės aktų: gyvūnų sveikatos politika yra sudėtinga, pasigendama bendros strategijos ir nepakankamai dėmesio skiriama gyvūnų ligų prevencijai, kurios svarbiausias aspektas – būtinybė nustatyti ir taikyti griežtesnes biologinio saugumo taisykles dėl gyvūnų laikymo vietų. |
| --- | --- |

2.2

Gyvūnų sveikatos srityje kyla problemų dėl šiuo metu galiojančių teisės aktų: gyvūnų sveikatos politika yra sudėtinga, pasigendama bendros strategijos ir nepakankamai dėmesio skiriama gyvūnų ligų prevencijai, kurios svarbiausias aspektas – būtinybė nustatyti ir taikyti griežtesnes biologinio saugumo taisykles dėl gyvūnų laikymo vietų.

| 2.3 | Pasiūlyme dėl gyvūnų sveikatos Komisija daugiau dėmesio skiria prevencinėms priemonėms, ligų priežiūrai, ligų kontrolei ir moksliniams tyrimams siekiant mažinti gyvūnų ligų atvejų skaičių ir kuo labiau sumažinti kilusių protrūkių poveikį, be to, numatomos priemonės sausumos ir vandens gyvūnams. |
| --- | --- |

2.3

Pasiūlyme dėl gyvūnų sveikatos Komisija daugiau dėmesio skiria prevencinėms priemonėms, ligų priežiūrai, ligų kontrolei ir moksliniams tyrimams siekiant mažinti gyvūnų ligų atvejų skaičių ir kuo labiau sumažinti kilusių protrūkių poveikį, be to, numatomos priemonės sausumos ir vandens gyvūnams.

| 2.4 | Augalų sveikata taip pat turi didelės reikšmės siekiant apsaugoti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas. Ypač pavojingi kenksmingieji organizmai iš kitų žemynų. Patekusios į ES teritoriją svetimos rūšys padaro daug ekonominės žalos. Jei jos įsitvirtintų ES teritorijoje, šie nauji kenksmingieji organizmai gali paskatinti ne ES šalis nustatyti prekybos apribojimus, žalingus ES eksportui. |
| --- | --- |

2.4

Augalų sveikata taip pat turi didelės reikšmės siekiant apsaugoti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas. Ypač pavojingi kenksmingieji organizmai iš kitų žemynų. Patekusios į ES teritoriją svetimos rūšys padaro daug ekonominės žalos. Jei jos įsitvirtintų ES teritorijoje, šie nauji kenksmingieji organizmai gali paskatinti ne ES šalis nustatyti prekybos apribojimus, žalingus ES eksportui.

| 2.5 | Komisijos pasiūlyme dėl augalų sveikatos numatoma bendrai apibrėžti karantininių kenksmingųjų organizmų pobūdį ir juos suskirstyti į kategorijas, nustatyti kriterijus, pagal kuriuos organizmai priskiriami karantininiams kenksmingiesiems organizmams. Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktais priimti konkrečių augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, kuriems taikomi tam tikri draudimai ir specialios taisyklės dėl jų įvežimo į ES teritoriją ir vežimo joje, sąrašus, taip pat apibrėžti taisykles dėl augalų, augalinių produktų ir kitų objektų įvežimo į saugomas zonas ir vežimo jose. |
| --- | --- |

2.5

Komisijos pasiūlyme dėl augalų sveikatos numatoma bendrai apibrėžti karantininių kenksmingųjų organizmų pobūdį ir juos suskirstyti į kategorijas, nustatyti kriterijus, pagal kuriuos organizmai priskiriami karantininiams kenksmingiesiems organizmams. Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktais priimti konkrečių augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, kuriems taikomi tam tikri draudimai ir specialios taisyklės dėl jų įvežimo į ES teritoriją ir vežimo joje, sąrašus, taip pat apibrėžti taisykles dėl augalų, augalinių produktų ir kitų objektų įvežimo į saugomas zonas ir vežimo jose.

| 2.6 | Komisijos pasiūlymu dėl augalų dauginamosios medžiagos siekiama papildyti teisės aktus dėl prekybos sėkla ir kita augalų dauginamąja medžiaga atsižvelgiant į augalų selekcijos technikos pažangą, greitą pasaulinės augalų dauginamosios medžiagos rinkos raidą ir būtinybę išsaugoti augalų biologinę įvairovę ir mažinti tiek kompetentingų valdžios institucijų, tiek veiklos vykdytojų administracines sąnaudas ir naštą. |
| --- | --- |

2.6

Komisijos pasiūlymu dėl augalų dauginamosios medžiagos siekiama papildyti teisės aktus dėl prekybos sėkla ir kita augalų dauginamąja medžiaga atsižvelgiant į augalų selekcijos technikos pažangą, greitą pasaulinės augalų dauginamosios medžiagos rinkos raidą ir būtinybę išsaugoti augalų biologinę įvairovę ir mažinti tiek kompetentingų valdžios institucijų, tiek veiklos vykdytojų administracines sąnaudas ir naštą.

3.   Komisijos pasiūlymo aplinkybės ir svarbiausios nuostatos

Komisijos pasiūlymo aplinkybės ir svarbiausios nuostatos

| 3.1 | 2013 m. gegužės 6 d. Europos Komisija patvirtino ir viešiems svarstymams pateikė persvarstytinus teisės aktus dėl gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos kokybės. |
| --- | --- |

3.1

2013 m. gegužės 6 d. Europos Komisija patvirtino ir viešiems svarstymams pateikė persvarstytinus teisės aktus dėl gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos kokybės.

Gyvūnų sveikata

Gyvūnų sveikata

| 3.2 | Šiuo metu galiojantį ES gyvūnų sveikatos teisinį pagrindą sudaro beveik 50 direktyvų ir reglamentų ir maždaug 400 antrinės teisės aktų. 2004 m. Komisija pradėjo gyvūnų sveikatos sektoriaus teisės aktų vertinimą. Atlikus vertinimą, 2007 m. parengta nauja gyvūnų sveikatos strategija. 2013 m. gegužės 6 d. komunikate Komisija nustato teisinį pagrindą, pagrįstą 2007 m. paskelbta ES gyvūnų sveikatos strategija. |
| --- | --- |

3.2

Šiuo metu galiojantį ES gyvūnų sveikatos teisinį pagrindą sudaro beveik 50 direktyvų ir reglamentų ir maždaug 400 antrinės teisės aktų. 2004 m. Komisija pradėjo gyvūnų sveikatos sektoriaus teisės aktų vertinimą. Atlikus vertinimą, 2007 m. parengta nauja gyvūnų sveikatos strategija. 2013 m. gegužės 6 d. komunikate Komisija nustato teisinį pagrindą, pagrįstą 2007 m. paskelbta ES gyvūnų sveikatos strategija.

| 3.3 | Komisija siūlo supaprastinti teisinį pagrindą, pagrįstą gero valdymo principu ir suderintą su tarptautiniais standartais, sutelkiant dėmesį į ilgalaikes prevencijos priemones ir sudarant sąlygas visų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

3.3

Komisija siūlo supaprastinti teisinį pagrindą, pagrįstą gero valdymo principu ir suderintą su tarptautiniais standartais, sutelkiant dėmesį į ilgalaikes prevencijos priemones ir sudarant sąlygas visų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimui.

| 3.4 | Komisijos pasiūlyme rekomenduojama sudaryti galimybę naudoti veiksmingas priemones, skirtas greitai reaguoti į ligų atvejus, įskaitant naujus iššūkius, pavyzdžiui, kurių iškyla šiuo metu, taip pat aiškiai ir proporcingai apibrėžti kompetentingų institucijų, Europos Sąjungos institucijų, ūkininkavimo sektoriaus atstovų ir gyvūnų savininkų vaidmenis ir atsakomybę, įvairių suinteresuotųjų subjektų – veiklos vykdytojų, veterinarijos gydytojų, gyvūnų augintinių savininkų ir gyvūnų ūkio darbuotojų – pareigas. Visi šie klausimai yra labai svarbūs gyvūnų sveikatos apsaugai. |
| --- | --- |

3.4

Komisijos pasiūlyme rekomenduojama sudaryti galimybę naudoti veiksmingas priemones, skirtas greitai reaguoti į ligų atvejus, įskaitant naujus iššūkius, pavyzdžiui, kurių iškyla šiuo metu, taip pat aiškiai ir proporcingai apibrėžti kompetentingų institucijų, Europos Sąjungos institucijų, ūkininkavimo sektoriaus atstovų ir gyvūnų savininkų vaidmenis ir atsakomybę, įvairių suinteresuotųjų subjektų – veiklos vykdytojų, veterinarijos gydytojų, gyvūnų augintinių savininkų ir gyvūnų ūkio darbuotojų – pareigas. Visi šie klausimai yra labai svarbūs gyvūnų sveikatos apsaugai.

| 3.5 | Būtina, kad Komisija ryžtingai mažintų prekybos sutrikimus, atsižvelgtų į smulkiųjų ūkininkų ir labai mažų įmonių ypatumus ir įdiegtų supaprastintas procedūras, kurios padėtų išvengti nepagrįstos administracinės naštos ir neproporcingai didelių sąnaudų, taip pat stebėtų, kad būtų griežtai taikomi aukšti gyvūnų sveikatos standartai. |
| --- | --- |

3.5

Būtina, kad Komisija ryžtingai mažintų prekybos sutrikimus, atsižvelgtų į smulkiųjų ūkininkų ir labai mažų įmonių ypatumus ir įdiegtų supaprastintas procedūras, kurios padėtų išvengti nepagrįstos administracinės naštos ir neproporcingai didelių sąnaudų, taip pat stebėtų, kad būtų griežtai taikomi aukšti gyvūnų sveikatos standartai.

| 3.6 | Reikėtų kaip įmanoma sumažinti gyvūnų ligų poveikį gyvūnų ir visuomenės sveikatai, gyvūnų gerovei, ekonomikai ir visuomenei, kiek įmanoma didinant informuotumą apie ligas, gerinant pasirengimą joms bei tobulinant priežiūros ir reagavimo į neatidėliotinus atvejus sistemas nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

3.6

Reikėtų kaip įmanoma sumažinti gyvūnų ligų poveikį gyvūnų ir visuomenės sveikatai, gyvūnų gerovei, ekonomikai ir visuomenei, kiek įmanoma didinant informuotumą apie ligas, gerinant pasirengimą joms bei tobulinant priežiūros ir reagavimo į neatidėliotinus atvejus sistemas nacionaliniu ir ES lygmenimis;

| 3.7 | Vienas svarbiausių Komisijos pasiūlymo tikslų – užtikrinti sklandų gyvūnų ir gyvūninių produktų vidaus rinkos veikimą, aukštą gyvūnų ir visuomenės sveikatos apsaugos lygį ir paramą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus. |
| --- | --- |

3.7

Vienas svarbiausių Komisijos pasiūlymo tikslų – užtikrinti sklandų gyvūnų ir gyvūninių produktų vidaus rinkos veikimą, aukštą gyvūnų ir visuomenės sveikatos apsaugos lygį ir paramą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus.

Augalų sveikata

Augalų sveikata

| 3.8 | Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymas dėl reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių, kuriame išdėstomos nuostatos dėl kenksmingųjų organizmų keliamos fitosanitarinės rizikos nustatymo ir jos sumažinimo iki priimtino lygio, parengtas remiantis 2008 m. Komisijos pasiūlymu peržiūrėti Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl augalų sveikatos. Pasiūlymu panaikinama keletas kontrolės direktyvų, susijusių su ES teritorijoje aptiktų tam tikrų karantininių organizmų valdymu. |
| --- | --- |

3.8

Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymas dėl reglamento dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių, kuriame išdėstomos nuostatos dėl kenksmingųjų organizmų keliamos fitosanitarinės rizikos nustatymo ir jos sumažinimo iki priimtino lygio, parengtas remiantis 2008 m. Komisijos pasiūlymu peržiūrėti Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl augalų sveikatos. Pasiūlymu panaikinama keletas kontrolės direktyvų, susijusių su ES teritorijoje aptiktų tam tikrų karantininių organizmų valdymu.

| 3.9 | Komisijos pasiūlyme nustatoma nauja augalų importo sistema, pagal kurią Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kad galėtų spręsti rizikos problemą, kylančią dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių įvežamų augalų, dėl kurių reikia imtis saugumo priemonių. Pasiūlyme apibrėžiamos papildomos sąlygos karantino patalpoms ir numatoma, kad augalams, kurie į Europos Sąjungos teritoriją įvežami keliautojų bagaže, toliau nebus taikomos išimtys ir nuo šiol bus reikalaujama tokiu būdu įvežant augalus pateikti fitosanitarijos sertifikatą. |
| --- | --- |

3.9

Komisijos pasiūlyme nustatoma nauja augalų importo sistema, pagal kurią Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kad galėtų spręsti rizikos problemą, kylančią dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių įvežamų augalų, dėl kurių reikia imtis saugumo priemonių. Pasiūlyme apibrėžiamos papildomos sąlygos karantino patalpoms ir numatoma, kad augalams, kurie į Europos Sąjungos teritoriją įvežami keliautojų bagaže, toliau nebus taikomos išimtys ir nuo šiol bus reikalaujama tokiu būdu įvežant augalus pateikti fitosanitarijos sertifikatą.

| 3.10 | Komisijos pasiūlyme augalinių produktų vežimo ES teritorijoje klausimu toliau siūloma skirstyti visus profesionalius veiklos vykdytojus į kategorijas ir apibrėžti jų atsakomybę ir pareigas atsižvelgiant į augalų, augalinių produktų ir kitų reglamentuojamų objektų vežimo taisykles. Nustatoma privaloma profesionalių veiklos vykdytojų registracija registre, į kurį taip pat įtraukiami tie asmenys, kurie turi būti registruojami pagal reglamento projektą dėl augalų dauginamosios medžiagos, ir tokiu būdu sumažinama administracinių formalumų našta. |
| --- | --- |

3.10

Komisijos pasiūlyme augalinių produktų vežimo ES teritorijoje klausimu toliau siūloma skirstyti visus profesionalius veiklos vykdytojus į kategorijas ir apibrėžti jų atsakomybę ir pareigas atsižvelgiant į augalų, augalinių produktų ir kitų reglamentuojamų objektų vežimo taisykles. Nustatoma privaloma profesionalių veiklos vykdytojų registracija registre, į kurį taip pat įtraukiami tie asmenys, kurie turi būti registruojami pagal reglamento projektą dėl augalų dauginamosios medžiagos, ir tokiu būdu sumažinama administracinių formalumų našta.

| 3.11 | Pasiūlyme planuojamas elektroninės pranešimų sistemos sukūrimas, kad valstybės narės galėtų greitai ir vienoda tvarka pranešti, kad jų teritorijoje aptikta kenksmingųjų organizmų. Taip pat planuojama didinti visuomenės informuotumą, didinti pranešimų, pareiškimų ir kitų programų skaičių ir vykdyti nelaimės imitavimo pratybas. |
| --- | --- |

3.11

Pasiūlyme planuojamas elektroninės pranešimų sistemos sukūrimas, kad valstybės narės galėtų greitai ir vienoda tvarka pranešti, kad jų teritorijoje aptikta kenksmingųjų organizmų. Taip pat planuojama didinti visuomenės informuotumą, didinti pranešimų, pareiškimų ir kitų programų skaičių ir vykdyti nelaimės imitavimo pratybas.

Augalų dauginamoji medžiaga

Augalų dauginamoji medžiaga

| 3.12 | Augalų dauginamosios medžiagos srityje Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas), kuriuo kodifikuojami ir iš dalies pakeičiami teisės aktai dėl tokios medžiagos pateikimo į rinką. Juo panaikinama ir pakeičiama dvylika Tarybos direktyvų. |
| --- | --- |

3.12

Augalų dauginamosios medžiagos srityje Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl augalų dauginamosios medžiagos auginimo ir tiekimo rinkai (Augalų dauginamosios medžiagos teisės aktas), kuriuo kodifikuojami ir iš dalies pakeičiami teisės aktai dėl tokios medžiagos pateikimo į rinką. Juo panaikinama ir pakeičiama dvylika Tarybos direktyvų.

| 3.13 | Teisės aktus dėl augalų dauginamosios medžiagos reikia persvarstyti, nes pasiūlyme nurodytos direktyvos yra pasenusios, buvo iš dalies keičiamos keletą kartų, yra nenuoseklios ir jose laikomasi nevienodo požiūrio. Direktyvos labai painios ir valstybės narės nuolat susiduria su sunkumais norėdamos jas suprasti, kad galėtų jas perkelti į nacionalinę teisę. Tokiomis aplinkybėmis rinkos veiklos vykdytojai atsiduria nevienodoje padėtyje, nes tai turi įtakos jų darbo sąlygoms. Be to, atsižvelgiant į didelį šią sritį reglamentuojančių direktyvų skaičių, jos nėra labai gerai suderintos su kitais augalų sveikatos ar rinkos kontrolės teisės aktais. |
| --- | --- |

3.13

Teisės aktus dėl augalų dauginamosios medžiagos reikia persvarstyti, nes pasiūlyme nurodytos direktyvos yra pasenusios, buvo iš dalies keičiamos keletą kartų, yra nenuoseklios ir jose laikomasi nevienodo požiūrio. Direktyvos labai painios ir valstybės narės nuolat susiduria su sunkumais norėdamos jas suprasti, kad galėtų jas perkelti į nacionalinę teisę. Tokiomis aplinkybėmis rinkos veiklos vykdytojai atsiduria nevienodoje padėtyje, nes tai turi įtakos jų darbo sąlygoms. Be to, atsižvelgiant į didelį šią sritį reglamentuojančių direktyvų skaičių, jos nėra labai gerai suderintos su kitais augalų sveikatos ar rinkos kontrolės teisės aktais.

| 3.14 | Reglamento projekte dėl augalų dauginamosios medžiagos nurodomos žemės ūkio augalų rūšių veislių sėklos, auginamų augalų (daržovių, vaismedžių, vaiskrūmių ir dekoratyvinių augalų) dauginamoji medžiaga ir miško dauginamoji medžiaga. Taigi jame pateikiama bendra sąvoka „augalų dauginamoji medžiaga“, kuri taikoma tiek sėkloms, tiek dauginamajai medžiagai. |
| --- | --- |

3.14

Reglamento projekte dėl augalų dauginamosios medžiagos nurodomos žemės ūkio augalų rūšių veislių sėklos, auginamų augalų (daržovių, vaismedžių, vaiskrūmių ir dekoratyvinių augalų) dauginamoji medžiaga ir miško dauginamoji medžiaga. Taigi jame pateikiama bendra sąvoka „augalų dauginamoji medžiaga“, kuri taikoma tiek sėkloms, tiek dauginamajai medžiagai.

| 3.15 | Reglamento projektas nebus taikomas tik augalų dauginamosios medžiagos judėjimui bandymų, mokslo ir selekcijos reikmėms, genų bankams skirtai medžiagai, medžiagai, kuria tarpusavyje natūra keičiasi du asmenys, kurie nėra profesionalūs veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

3.15

Reglamento projektas nebus taikomas tik augalų dauginamosios medžiagos judėjimui bandymų, mokslo ir selekcijos reikmėms, genų bankams skirtai medžiagai, medžiagai, kuria tarpusavyje natūra keičiasi du asmenys, kurie nėra profesionalūs veiklos vykdytojai.

| 3.16 | Reglamento projekto nuostatose dėl miško dauginamosios medžiagos nurodoma, kad valstybės narės galutiniams vartotojams skirtai medžiagai gali nustatyti griežtesnius reikalavimus. Naujajame reglamento projekte dėl tokios miško dauginamosios medžiagos valdžios institucijoms nustatomi pernelyg gausūs papildomi administraciniai formalumai, kas gali lemti didesnę administracinę naštą veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

3.16

Reglamento projekto nuostatose dėl miško dauginamosios medžiagos nurodoma, kad valstybės narės galutiniams vartotojams skirtai medžiagai gali nustatyti griežtesnius reikalavimus. Naujajame reglamento projekte dėl tokios miško dauginamosios medžiagos valdžios institucijoms nustatomi pernelyg gausūs papildomi administraciniai formalumai, kas gali lemti didesnę administracinę naštą veiklos vykdytojams.

4.   Bendros ir konkrečios pastabos

Bendros ir konkrečios pastabos

Gyvūnų sveikata

Gyvūnų sveikata

| 4.1 | EESRK abejoja dėl pagal Lisabonos sutartį Komisijai suteikiamų įgaliojimų Komisijai priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus. Susirūpinimą kelia visų pirma tai, kad priimant deleguotuosius aktus valstybėms narėms opiais klausimais jos negalės užtikrinti, kad bus atsižvelgta į konkrečias nacionalines ar regionines aplinkybes. |
| --- | --- |

4.1

EESRK abejoja dėl pagal Lisabonos sutartį Komisijai suteikiamų įgaliojimų Komisijai priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus. Susirūpinimą kelia visų pirma tai, kad priimant deleguotuosius aktus valstybėms narėms opiais klausimais jos negalės užtikrinti, kad bus atsižvelgta į konkrečias nacionalines ar regionines aplinkybes.

| 4.2 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad netoli ES išorės sausumos sienų kyla itin didelis pavojus, jog laukiniai gyvūnai gali sukelti infekcinių ligų plitimą valstybėse narėse. Vis dėlto pasiūlymu siekiama praplėsti galimą ligų kontrolės priemonių, kurios dabar gali būti nuosekliau taikomos laukiniams gyvūnams, taikymo sritį ir nurodoma keletas biologinio saugumo ir kitų prevencijos priemonių, kurių galima imtis prie ES sienų. Dėl šios priežasties EESRK ragina Komisija imtis visų reikiamų saugumo priemonių ir suteikti pakankamą europinį finansavimą apsisaugai nuo minėto pavojaus užtikrinti. |
| --- | --- |

4.2

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad netoli ES išorės sausumos sienų kyla itin didelis pavojus, jog laukiniai gyvūnai gali sukelti infekcinių ligų plitimą valstybėse narėse. Vis dėlto pasiūlymu siekiama praplėsti galimą ligų kontrolės priemonių, kurios dabar gali būti nuosekliau taikomos laukiniams gyvūnams, taikymo sritį ir nurodoma keletas biologinio saugumo ir kitų prevencijos priemonių, kurių galima imtis prie ES sienų. Dėl šios priežasties EESRK ragina Komisija imtis visų reikiamų saugumo priemonių ir suteikti pakankamą europinį finansavimą apsisaugai nuo minėto pavojaus užtikrinti.

| 4.3 | Reikėtų konkrečiai nurodyti asmenų, kurie turėtų pranešti apie įtariamą gyvūnų ligų protrūkį, ratą. Gyvūnų savininkai privalo stebėti savo gyvūnų sveikatą. |
| --- | --- |

4.3

Reikėtų konkrečiai nurodyti asmenų, kurie turėtų pranešti apie įtariamą gyvūnų ligų protrūkį, ratą. Gyvūnų savininkai privalo stebėti savo gyvūnų sveikatą.

| 4.4 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nenuosekliai vartojami terminai „veiklos vykdytojas“ ir „gyvūnų ūkio darbuotojas“, ir siūlo paaiškinti šiuos terminus nurodant, kad nuosavybės teisė priklauso veiklos vykdytojui. Jis nurodo, kad pasiūlyme nepaaiškinta gyvūnų ūkio darbuotojų funkcija. |
| --- | --- |

4.4

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nenuosekliai vartojami terminai „veiklos vykdytojas“ ir „gyvūnų ūkio darbuotojas“, ir siūlo paaiškinti šiuos terminus nurodant, kad nuosavybės teisė priklauso veiklos vykdytojui. Jis nurodo, kad pasiūlyme nepaaiškinta gyvūnų ūkio darbuotojų funkcija.

| 4.5 | EESRK ragina Europos Komisiją kaip įmanoma greičiau paskelbti struktūruotą gyvūnų ligų sąrašą, kad būtų galima įvertinti jų prevencijos ir kontrolės priemones. Svarbu laikytis lankstaus požiūrio, kad prireikus būtų galima šį sąrašą atnaujinti. Jis turėtų būti parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

4.5

EESRK ragina Europos Komisiją kaip įmanoma greičiau paskelbti struktūruotą gyvūnų ligų sąrašą, kad būtų galima įvertinti jų prevencijos ir kontrolės priemones. Svarbu laikytis lankstaus požiūrio, kad prireikus būtų galima šį sąrašą atnaujinti. Jis turėtų būti parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.

| 4.6 | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl gyvūnų augintinių vežimo nekomerciniais tikslais (toliau – Gyvūnų augintinių reglamentas) ir šioje nuomonėje nagrinėjamame Komisijos pasiūlyme terminai naudojami nenuosekliai. Tai reikia ištaisyti. Sudėtinga suprasti teisinius fizinio asmens (laikytojo) ir gyvūnų savininko santykius, nors Gyvūnų augintinių reglamente įgaliotas asmuo apibrėžiamas taip: „įgaliotas asmuo – fizinis asmuo, kuris turi savininko rašytinį įgaliojimą nekomerciniais tikslais vežti gyvūną augintinį savininko vardu“. |
| --- | --- |

4.6

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl gyvūnų augintinių vežimo nekomerciniais tikslais (toliau – Gyvūnų augintinių reglamentas) ir šioje nuomonėje nagrinėjamame Komisijos pasiūlyme terminai naudojami nenuosekliai. Tai reikia ištaisyti. Sudėtinga suprasti teisinius fizinio asmens (laikytojo) ir gyvūnų savininko santykius, nors Gyvūnų augintinių reglamente įgaliotas asmuo apibrėžiamas taip: „įgaliotas asmuo – fizinis asmuo, kuris turi savininko rašytinį įgaliojimą nekomerciniais tikslais vežti gyvūną augintinį savininko vardu“.

| 4.7 | Siekiant, kad nebūtų naudojami nevienareikšmiški standartai, EESRK siūlo Komisijai parengti deleguotąjį aktą dėl veiklos vykdytojų ir gyvūnų ūkio darbuotojų pagrindinių įgūdžių įgijimo. |
| --- | --- |

4.7

Siekiant, kad nebūtų naudojami nevienareikšmiški standartai, EESRK siūlo Komisijai parengti deleguotąjį aktą dėl veiklos vykdytojų ir gyvūnų ūkio darbuotojų pagrindinių įgūdžių įgijimo.

| 4.8 | Atsižvelgdamas į tam tikrų sektorių, pavyzdžiui, akvakultūros ir bitininkystės, būklės vertinimą, Komitetas rekomenduoja, kad veterinarines užduotis galėtų atlikti tik tinkamai apmokyti ir akredituoti specialistai. |
| --- | --- |

4.8

Atsižvelgdamas į tam tikrų sektorių, pavyzdžiui, akvakultūros ir bitininkystės, būklės vertinimą, Komitetas rekomenduoja, kad veterinarines užduotis galėtų atlikti tik tinkamai apmokyti ir akredituoti specialistai.

| 4.9 | EESRK ragina Komisija užtikrinti, kad teisės akte būtų aiškiai ir suprantamai nurodytos pavojingos infekcinės ligos paplitimo atveju taikytini kompensavimo mechanizmai gyvūnų augintojams. |
| --- | --- |

4.9

EESRK ragina Komisija užtikrinti, kad teisės akte būtų aiškiai ir suprantamai nurodytos pavojingos infekcinės ligos paplitimo atveju taikytini kompensavimo mechanizmai gyvūnų augintojams.

| 4.10 | EESRK rekomenduoja į kaimo plėtros programas įtraukti tokius sektorius, kaip pavyzdžiui, paukštininkystės, kad būtų finansuojamos ūkių investicijos, kurių reikia, kad jie galėtų laikytis naujų taisyklių dėl gyvūnų sveikatos. |
| --- | --- |

4.10

EESRK rekomenduoja į kaimo plėtros programas įtraukti tokius sektorius, kaip pavyzdžiui, paukštininkystės, kad būtų finansuojamos ūkių investicijos, kurių reikia, kad jie galėtų laikytis naujų taisyklių dėl gyvūnų sveikatos.

Augalų sveikata

Augalų sveikata

| 4.11 | Dokumento projekte dėl augalų sveikatos išdėstytos suderintos nuostatos ir procedūros dėl karantino. Jame nustatytas supaprastinta augalų sveikatos sistema, kai jie parduodami nedideliais kiekiais. Tačiau nedidelis infekuotų, užkrėstų augalų arba augalinių produktų kiekis gali turėti didelį poveikį fitosanitarijos būklei ES. |
| --- | --- |

4.11

Dokumento projekte dėl augalų sveikatos išdėstytos suderintos nuostatos ir procedūros dėl karantino. Jame nustatytas supaprastinta augalų sveikatos sistema, kai jie parduodami nedideliais kiekiais. Tačiau nedidelis infekuotų, užkrėstų augalų arba augalinių produktų kiekis gali turėti didelį poveikį fitosanitarijos būklei ES.

| 4.12 | Apibrėžiant kenksminguosius organizmus pasiūlyme naudojami kriterijai, kurie neatitinka Tarptautinės augalų apsaugos konvencijos (toliau – IPPC) principų. Jame taip pat vartojami terminai ir apibrėžtys, kurie yra labai nutolę nuo šioje konvencijoje vartojamos terminologijos ir apibrėžčių ir augalų sveikatos priežiūros priemonių standartų. Dėl šių neatitikimų gali kilti nesusipratimų su trečiosiomis šalimis ir galiausiai tai gali sukelti sunkumų augalų ir augalinių produktų eksportui. |
| --- | --- |

4.12

Apibrėžiant kenksminguosius organizmus pasiūlyme naudojami kriterijai, kurie neatitinka Tarptautinės augalų apsaugos konvencijos (toliau – IPPC) principų. Jame taip pat vartojami terminai ir apibrėžtys, kurie yra labai nutolę nuo šioje konvencijoje vartojamos terminologijos ir apibrėžčių ir augalų sveikatos priežiūros priemonių standartų. Dėl šių neatitikimų gali kilti nesusipratimų su trečiosiomis šalimis ir galiausiai tai gali sukelti sunkumų augalų ir augalinių produktų eksportui.

| 4.13 | EESRK teigiamai vertina naują galimybę išmokėti atitinkamiems veiklos vykdytojams kompensaciją už augalus, augalinius produktus ir kitus objektus, kurie buvo sunaikinti ar izoliuoti taikant naujajame reglamente dėl augalų sveikatos nustatytas likvidavimo priemones. ES veterinarijos fondas jau taiko tokį metodą gyvūnų sveikatos srityje. Kompensacijų už sunaikintų augalų ir kt. vertę sistema bus pradėta teisiškai taikyti priėmus augalų sveikatos reglamentą. Būtų pageidautina šios priemonės taikymą užtikrinti nedelsiant, jau nuo pat 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pradžios. |
| --- | --- |

4.13

EESRK teigiamai vertina naują galimybę išmokėti atitinkamiems veiklos vykdytojams kompensaciją už augalus, augalinius produktus ir kitus objektus, kurie buvo sunaikinti ar izoliuoti taikant naujajame reglamente dėl augalų sveikatos nustatytas likvidavimo priemones. ES veterinarijos fondas jau taiko tokį metodą gyvūnų sveikatos srityje. Kompensacijų už sunaikintų augalų ir kt. vertę sistema bus pradėta teisiškai taikyti priėmus augalų sveikatos reglamentą. Būtų pageidautina šios priemonės taikymą užtikrinti nedelsiant, jau nuo pat 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pradžios.

| 4.14 | Atsižvelgiant į tai, kad ES su kiekviena valstybe nare pasirašė Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją ir Sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, galima numatyti, kad dėl pakeistų apibrėžčių šios konvencijos ir tarptautinės sutarties principai nebus taikomi. |
| --- | --- |

4.14

Atsižvelgiant į tai, kad ES su kiekviena valstybe nare pasirašė Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją ir Sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, galima numatyti, kad dėl pakeistų apibrėžčių šios konvencijos ir tarptautinės sutarties principai nebus taikomi.

| 4.15 | EESRK abejoja dėl reikalavimų, susijusių su saugomose zonose sodinti skirtų augalų ir augalinių produktų pasais, nes pasiūlyme nurodoma, kad paso nebus reikalaujama, kai augalai ir augaliniai produktai bus skirti galutiniam vartotojui. Dėl šios priežasties padidės naujų augalų, turinčių karantininių kenksmingų organizmų, išplitimo pavojus. |
| --- | --- |

4.15

EESRK abejoja dėl reikalavimų, susijusių su saugomose zonose sodinti skirtų augalų ir augalinių produktų pasais, nes pasiūlyme nurodoma, kad paso nebus reikalaujama, kai augalai ir augaliniai produktai bus skirti galutiniam vartotojui. Dėl šios priežasties padidės naujų augalų, turinčių karantininių kenksmingų organizmų, išplitimo pavojus.

| 4.16 | EESRK negali pritarti pasiūlymui reikalauti, kad veiklos vykdytojai ir visų pirma ūkininkai aptikę karantininių kenksmingų organizmų imtųsi visų reikalingų augalų karantino priemonių šiems kenksmingiesiems organizmams sunaikinti, nes ilgalaikės augalų sveikatos užtikrinimas yra kompetentingos valdžios institucijos užduotis ir būtent ji turi imtis ekonominių investicijų, nes papildomos išlaidos sumažintų veiklos vykdytojo konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.16

EESRK negali pritarti pasiūlymui reikalauti, kad veiklos vykdytojai ir visų pirma ūkininkai aptikę karantininių kenksmingų organizmų imtųsi visų reikalingų augalų karantino priemonių šiems kenksmingiesiems organizmams sunaikinti, nes ilgalaikės augalų sveikatos užtikrinimas yra kompetentingos valdžios institucijos užduotis ir būtent ji turi imtis ekonominių investicijų, nes papildomos išlaidos sumažintų veiklos vykdytojo konkurencingumą.

| 4.17 | Nors palankiai vertina Komisijos poziciją dėl eksporto į trečiąsias šalis ir galimybę gauti išankstinį eksporto sertifikatą, EESRK baiminasi, kad šis naujasis teisės aktas neišspręs esamų problemų, susijusių su eksportuojamų prekių sertifikavimu, jei sertifikatą išduoda ne kilmės šalis. Be to, jam susirūpinimą kelia dvigubi patikrinimai ir kontrolė, kurių sąnaudas teks padengti pačioms Europos įmonės. |
| --- | --- |

4.17

Nors palankiai vertina Komisijos poziciją dėl eksporto į trečiąsias šalis ir galimybę gauti išankstinį eksporto sertifikatą, EESRK baiminasi, kad šis naujasis teisės aktas neišspręs esamų problemų, susijusių su eksportuojamų prekių sertifikavimu, jei sertifikatą išduoda ne kilmės šalis. Be to, jam susirūpinimą kelia dvigubi patikrinimai ir kontrolė, kurių sąnaudas teks padengti pačioms Europos įmonės.

Augalų dauginamoji medžiaga

Augalų dauginamoji medžiaga

| 4.18 | Pagal aptariamą reglamento projektą, „veiklos vykdytojo“ apibrėžtis netaikoma privatiems asmenims. Profesionalus veiklos vykdytojas yra apibūdinamas kaip – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, profesionaliai užsiimantis bent viena iš toliau išvardytų veiklos rūšių, susijusių augalų dauginamąja medžiaga: auginimu, selekcija, palaikymu, paslaugų teikimu, saugojimu ir tiekimu rinkai. Kad kontroliuoti būtų paprasčiau, šie profesionalūs veiklos vykdytojai turi užsiregistruoti. |
| --- | --- |

4.18

Pagal aptariamą reglamento projektą, „veiklos vykdytojo“ apibrėžtis netaikoma privatiems asmenims. Profesionalus veiklos vykdytojas yra apibūdinamas kaip – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, profesionaliai užsiimantis bent viena iš toliau išvardytų veiklos rūšių, susijusių augalų dauginamąja medžiaga: auginimu, selekcija, palaikymu, paslaugų teikimu, saugojimu ir tiekimu rinkai. Kad kontroliuoti būtų paprasčiau, šie profesionalūs veiklos vykdytojai turi užsiregistruoti.

| 4.19 | Reikėtų patikslinti naujos nuostatos dėl profesionalių veiklos vykdytojų formuluotę, nes sunku suprasti, kam ji taikoma, t. y. ar ji yra susijusi tik su profesionaliais veiklos vykdytojais, ar ji taikoma ir neprofesionaliems veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

4.19

Reikėtų patikslinti naujos nuostatos dėl profesionalių veiklos vykdytojų formuluotę, nes sunku suprasti, kam ji taikoma, t. y. ar ji yra susijusi tik su profesionaliais veiklos vykdytojais, ar ji taikoma ir neprofesionaliems veiklos vykdytojams.

| 4.20 | Komisijos pasiūlytame reglamento projekte yra nemažai spragų, pavyzdžiui, nurodant, kaip reikia taikyti šio reglamento nuostatas miškų dauginamosios medžiagos gamybai ir jos pardavimo stebėsenai. Šios nuostatos skiriasi nuo žemės ūkio kultūrinių augalų dauginamajai medžiagai taikomų nuostatų, susijusių su klasifikavimo sistema, apibrėžtimis ir pagrindiniais kontrolės ir priežiūros principais, kurių būtų naudinga nekeisti. Be to, esamos miško dauginamosios medžiagos gamybos ir sertifikavimo priemonės atitinka OECD sistemos reikalavimus. |
| --- | --- |

4.20

Komisijos pasiūlytame reglamento projekte yra nemažai spragų, pavyzdžiui, nurodant, kaip reikia taikyti šio reglamento nuostatas miškų dauginamosios medžiagos gamybai ir jos pardavimo stebėsenai. Šios nuostatos skiriasi nuo žemės ūkio kultūrinių augalų dauginamajai medžiagai taikomų nuostatų, susijusių su klasifikavimo sistema, apibrėžtimis ir pagrindiniais kontrolės ir priežiūros principais, kurių būtų naudinga nekeisti. Be to, esamos miško dauginamosios medžiagos gamybos ir sertifikavimo priemonės atitinka OECD sistemos reikalavimus.

| 4.21 | EESRK negali pritarti tam, kad gamintojas turėtų padengti visas su miško dauginamosios medžiagos gamybai naudojamomis žaliavomis susijusias išlaidas, nes tokia nuostata gali sumažinti suinteresuotumą įregistruoti naują šios rūšies aukštos genetinės kokybės medžiagą, o tai galėtų turėti neigiamos įtakos naujiems ES medynams. Tokių miško dauginamosios medžiagos žaliavų gamyba reikalauja daug laiko, nes investicijos atsiperka tik po keleto dešimtmečių. |
| --- | --- |

4.21

EESRK negali pritarti tam, kad gamintojas turėtų padengti visas su miško dauginamosios medžiagos gamybai naudojamomis žaliavomis susijusias išlaidas, nes tokia nuostata gali sumažinti suinteresuotumą įregistruoti naują šios rūšies aukštos genetinės kokybės medžiagą, o tai galėtų turėti neigiamos įtakos naujiems ES medynams. Tokių miško dauginamosios medžiagos žaliavų gamyba reikalauja daug laiko, nes investicijos atsiperka tik po keleto dešimtmečių.

| 4.22 | EESRK palankiai vertina tai, kad šis reglamentas nebus taikomas augalų dauginamajai medžiagai, kuria tarpusavyje natūra keičiasi du asmenys, kurie nėra profesionalūs veiklos vykdytojai. Reglamentas turėtų būti parengtas taip, kad kolekcininkai ar kaimynai galėtų keistis sėklomis ar augalais nesibaimindami, kad taip darydami jie pažeidžia įstatymus. |
| --- | --- |

4.22

EESRK palankiai vertina tai, kad šis reglamentas nebus taikomas augalų dauginamajai medžiagai, kuria tarpusavyje natūra keičiasi du asmenys, kurie nėra profesionalūs veiklos vykdytojai. Reglamentas turėtų būti parengtas taip, kad kolekcininkai ar kaimynai galėtų keistis sėklomis ar augalais nesibaimindami, kad taip darydami jie pažeidžia įstatymus.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/110

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai

(COM(2013) 0521 final — 2013/0247 (COD))

2014/C 170/18

Pranešėjas Seamus BOLAND

Europos Parlamentas, 2013 m. rugsėjo 10 d., ir Europos Vadovų Taryba, 2013 m. rugsėjo 17 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalimi ir 207 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai

COM/2013/0521 final – 2013/0247 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2013 m. lapkričio 6 d. priėmė savo nuomonę.

49-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. guodžio 10–11 d. (guodžio 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK labai palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 70 straipsnio 4c dalį dėl nukrypti leidžiančios nuostatos dėl didesnės bendro finansavimo normos taikymo toms valstybėms narėms, kurios patiria didelių finansinio stabilumo sunkumų, pratęsimo, kad jos galėtų pasinaudoti didesnėmis bendro finansavimo normomis ir visiškai įgyvendintų kaimo plėtros programas. |
| --- | --- |

1.1

EESRK labai palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 70 straipsnio 4c dalį dėl nukrypti leidžiančios nuostatos dėl didesnės bendro finansavimo normos taikymo toms valstybėms narėms, kurios patiria didelių finansinio stabilumo sunkumų, pratęsimo, kad jos galėtų pasinaudoti didesnėmis bendro finansavimo normomis ir visiškai įgyvendintų kaimo plėtros programas.

| 1.2 | EESRK pritaria pasiūlymui, skirtam iki dabartinės 2007–2013 m. programos pabaigos ir tolesnei programai. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pritaria pasiūlymui, skirtam iki dabartinės 2007–2013 m. programos pabaigos ir tolesnei programai.

| 1.3 | EESRK rekomenduoja užtikrinti, kad valstybės narės, kurios 2013–2020 m. programos galiojimo laikotarpiu dar vykdo finansinio stabilumo programas, galėtų pasinaudoti šiomis bendro finansavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

1.3

EESRK rekomenduoja užtikrinti, kad valstybės narės, kurios 2013–2020 m. programos galiojimo laikotarpiu dar vykdo finansinio stabilumo programas, galėtų pasinaudoti šiomis bendro finansavimo priemonėmis.

| 1.4 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad bendras biudžetas liks toks pat ir kartu pritaria teiginiui, kad mokėjimų asignavimų poreikį 2014 m. biudžete gali prireikti padidinti 90 mln. EUR, jei valstybės narės toliau taikytų didesnes bendro finansavimo normas. |
| --- | --- |

1.4

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad bendras biudžetas liks toks pat ir kartu pritaria teiginiui, kad mokėjimų asignavimų poreikį 2014 m. biudžete gali prireikti padidinti 90 mln. EUR, jei valstybės narės toliau taikytų didesnes bendro finansavimo normas.

| 1.5 | EESRK, remdamasis savo ankstesnėmis nuomonėmis dėl paramos nuo finansinio nestabilumo kenčiančioms valstybėms narėms, rekomenduoja ir ateityje vadovautis teisingumo principu. |
| --- | --- |

1.5

EESRK, remdamasis savo ankstesnėmis nuomonėmis dėl paramos nuo finansinio nestabilumo kenčiančioms valstybėms narėms, rekomenduoja ir ateityje vadovautis teisingumo principu.

2.   Paaiškinimas ir bendros aplinkybės

Paaiškinimas ir bendros aplinkybės

| 2.1 | Europos Komisija yra pasiryžusi užtikrinti, kad kaimo plėtros programos pagal bendrą žemės ūkio politiką būtų visiškai įgyvendintos ir duotų didžiausią galimą naudą visoms kaimo bendruomenėms visose valstybėse narėse, ypač nuo finansų krizės nukentėjusiose valstybėse. |
| --- | --- |

2.1

Europos Komisija yra pasiryžusi užtikrinti, kad kaimo plėtros programos pagal bendrą žemės ūkio politiką būtų visiškai įgyvendintos ir duotų didžiausią galimą naudą visoms kaimo bendruomenėms visose valstybėse narėse, ypač nuo finansų krizės nukentėjusiose valstybėse.

| 2.2 | Akivaizdu, kad dėl finansų krizės ir griežtų finansinio konsolidavimo priemonių, kurias daugelis valstybių narių turi įgyvendinti, bus sunku bendrai finansuoti programas. |
| --- | --- |

2.2

Akivaizdu, kad dėl finansų krizės ir griežtų finansinio konsolidavimo priemonių, kurias daugelis valstybių narių turi įgyvendinti, bus sunku bendrai finansuoti programas.

| 2.3 | Kai kuriais atvejais dėl šių sunkumų gali sumažėti bendras gaunamos paramos lygis ir tai bus nenaudinga kaimo gyventojams. |
| --- | --- |

2.3

Kai kuriais atvejais dėl šių sunkumų gali sumažėti bendras gaunamos paramos lygis ir tai bus nenaudinga kaimo gyventojams.

| 2.4 | Reikia pažymėti, kad tiesiogiai su tuo susijusios septynios šalys. Tai Airija, Graikija, Kipras, Latvija, Portugalija, Rumunija ir Vengrija, kurios dar vadinamos programos šalimis. Taip pat reikėtų pažymėti, kad Vengrija, Rumunija ir Latvija jau nebevykdo koregavimo programų. |
| --- | --- |

2.4

Reikia pažymėti, kad tiesiogiai su tuo susijusios septynios šalys. Tai Airija, Graikija, Kipras, Latvija, Portugalija, Rumunija ir Vengrija, kurios dar vadinamos programos šalimis. Taip pat reikėtų pažymėti, kad Vengrija, Rumunija ir Latvija jau nebevykdo koregavimo programų.

| 2.5 | Šio pasiūlymo tikslas – leisti šioms ir kitoms valstybėms narėms visiškai įgyvendinti kaimo plėtros programas, kad projektus būtų galima tęsti neprarandant paramos. |
| --- | --- |

2.5

Šio pasiūlymo tikslas – leisti šioms ir kitoms valstybėms narėms visiškai įgyvendinti kaimo plėtros programas, kad projektus būtų galima tęsti neprarandant paramos.

3.   Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

| 3.1 | Į pasiūlymą įtrauktos nuostatos, kurios leistų šioms valstybėms narėms naudoti padidintą bendro finansavimo normą, nekeičiant jų bendrų pagal kaimo plėtros politiką 2007–2013 m. laikotarpiui skirtų asignavimų. Labai sunkioje padėtyje atsidūrusioms valstybėms narėms tai užtikrins papildomus finansinius išteklius ir bus lengviau programas toliau įgyvendinti vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.1

Į pasiūlymą įtrauktos nuostatos, kurios leistų šioms valstybėms narėms naudoti padidintą bendro finansavimo normą, nekeičiant jų bendrų pagal kaimo plėtros politiką 2007–2013 m. laikotarpiui skirtų asignavimų. Labai sunkioje padėtyje atsidūrusioms valstybėms narėms tai užtikrins papildomus finansinius išteklius ir bus lengviau programas toliau įgyvendinti vietos lygmeniu.

| 3.2 | Pasiūlymas įsipareigojimų asignavimams poveikio neturi, nes jame nenumatyti jokie pakeitimai, susiję su didžiausiomis EŽŪFKP paramos sumomis, numatytomis veiksmų programose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Tačiau mokėjimų asignavimų poreikį 2014 m. biudžete gali prireikti padidinti 90 mln. EUR, jei valstybės narės toliau taikytų didesnes bendro finansavimo normas. |
| --- | --- |

3.2

Pasiūlymas įsipareigojimų asignavimams poveikio neturi, nes jame nenumatyti jokie pakeitimai, susiję su didžiausiomis EŽŪFKP paramos sumomis, numatytomis veiksmų programose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Tačiau mokėjimų asignavimų poreikį 2014 m. biudžete gali prireikti padidinti 90 mln. EUR, jei valstybės narės toliau taikytų didesnes bendro finansavimo normas.

| 3.3 | Atsižvelgdama į valstybių narių prašymus pasinaudoti šia priemone ir į pokyčius, susijusius su tarpinių mokėjimų paraiškų teikimu, Komisija peržiūrės padėtį ir prireikus apsvarstys, ar reikia taikyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

3.3

Atsižvelgdama į valstybių narių prašymus pasinaudoti šia priemone ir į pokyčius, susijusius su tarpinių mokėjimų paraiškų teikimu, Komisija peržiūrės padėtį ir prireikus apsvarstys, ar reikia taikyti atitinkamas priemones.

| 3.4 | EESRK jau yra parengęs panašių nuomonių, kuriose pripažįsta, kad valstybės narės, vykdančios finansinio stabilumo programas, susiduria su bendro finansavimo sunkumais. Tarp jų – NAT/613 „Fiskalinis konsolidavimas/Europos žuvininkystės fondas“ ir ECO/352 „Finansų valdymas ir įsipareigojimų panaikinimo taisyklės didelių sunkumų turinčioms valstybėms narėms“. |
| --- | --- |

3.4

EESRK jau yra parengęs panašių nuomonių, kuriose pripažįsta, kad valstybės narės, vykdančios finansinio stabilumo programas, susiduria su bendro finansavimo sunkumais. Tarp jų – NAT/613 „Fiskalinis konsolidavimas/Europos žuvininkystės fondas“ ir ECO/352 „Finansų valdymas ir įsipareigojimų panaikinimo taisyklės didelių sunkumų turinčioms valstybėms narėms“.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | Parengta pakankamai dokumentų, įrodančių ekonominę ir socialinę kaimo plėtros programos svarbą visoms valstybėms narėms. Programa leidžia kaimiškiesiems regionams išlaikyti savo gyventojus sudarydama jiems sąlygas versle konkuruoti su arčiau centro esančiomis įmonėmis, o socialiniu požiūriu ji padeda gerinti gyvenimo kokybę atokesnėse kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

4.1

Parengta pakankamai dokumentų, įrodančių ekonominę ir socialinę kaimo plėtros programos svarbą visoms valstybėms narėms. Programa leidžia kaimiškiesiems regionams išlaikyti savo gyventojus sudarydama jiems sąlygas versle konkuruoti su arčiau centro esančiomis įmonėmis, o socialiniu požiūriu ji padeda gerinti gyvenimo kokybę atokesnėse kaimo vietovėse.

| 4.2 | Dabartinė finansų krizė padarė didelę žalą tam tikrų valstybių narių ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui ir apskritai sumažino augimą ES. |
| --- | --- |

4.2

Dabartinė finansų krizė padarė didelę žalą tam tikrų valstybių narių ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui ir apskritai sumažino augimą ES.

| 4.3 | Akivaizdu, kad valstybės narės, kurioms taikomos griežtos fiskalinės priemonės ir kurių išlaidas griežtai riboja išorės institucijos, pavyzdžiui, Tarptautinis valiutos fondas, Europos Centrinis Bankas ir pan., negalės garantuoti įsipareigojimų bendrai finansuoti kaimo plėtros programas, vykdymą, kaip yra numačiusi ES. |
| --- | --- |

4.3

Akivaizdu, kad valstybės narės, kurioms taikomos griežtos fiskalinės priemonės ir kurių išlaidas griežtai riboja išorės institucijos, pavyzdžiui, Tarptautinis valiutos fondas, Europos Centrinis Bankas ir pan., negalės garantuoti įsipareigojimų bendrai finansuoti kaimo plėtros programas, vykdymą, kaip yra numačiusi ES.

| 4.4 | Svarbu, kad EESRK pareikštų, kad finansų krizė turėjo poveikio bendram finansavimui dabartinės 2007–2013 m. programos laikotarpiu. Tai turės rimtų padarinių projektams, kurie jau baigiasmi arba bus tęsiami iki 2015 m. pabaigos. |
| --- | --- |

4.4

Svarbu, kad EESRK pareikštų, kad finansų krizė turėjo poveikio bendram finansavimui dabartinės 2007–2013 m. programos laikotarpiu. Tai turės rimtų padarinių projektams, kurie jau baigiasmi arba bus tęsiami iki 2015 m. pabaigos.

| 4.5 | Norint išspręsti šią problemą, kuri gali būti kliūtis tam tikroms kaimo vietovėms, būtų galima užtikrinti sąlygas maksimaliai pasinaudoti turimomis EŽŪFKP lėšomis, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 70 straipsnio 4c dalyje, jo taikymą pratęsiant iki 2007–2013 m. programavimo laikotarpio išlaidų atitikties reikalavimams nustatytos galutinės datos – 2015 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

4.5

Norint išspręsti šią problemą, kuri gali būti kliūtis tam tikroms kaimo vietovėms, būtų galima užtikrinti sąlygas maksimaliai pasinaudoti turimomis EŽŪFKP lėšomis, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 70 straipsnio 4c dalyje, jo taikymą pratęsiant iki 2007–2013 m. programavimo laikotarpio išlaidų atitikties reikalavimams nustatytos galutinės datos – 2015 m. gruodžio 31 d.

| 4.6 | Tarpinių mokėjimų ir galutinio likučio mokėjimų terminai nustatomi atsižvelgiant į laikotarpį, kuriuo valstybė narė gauna finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010, Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį. Deja, valstybės narės ir pasibaigus šiam laikotarpiui greičiausiai patirs finansinių sunkumų ir jų galimybės prisidėti prie bendro šių programų finansavimo bus ribotos. |
| --- | --- |

4.6

Tarpinių mokėjimų ir galutinio likučio mokėjimų terminai nustatomi atsižvelgiant į laikotarpį, kuriuo valstybė narė gauna finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010, Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį. Deja, valstybės narės ir pasibaigus šiam laikotarpiui greičiausiai patirs finansinių sunkumų ir jų galimybės prisidėti prie bendro šių programų finansavimo bus ribotos.

| 4.7 | Atsižvelgiant į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir kaip numatyta Bendrų nuostatų reglamento 22 straipsnyje, bendro finansavimo norma padidinta 10 procentinių punktų. Ji bus taikoma 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui iki 2016 m. birželio 30 d., kai padidinimo galimybė bus persvarstyta. Kadangi 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiai iš dalies sutampa, reikėtų užtikrinti, kad abiem laikotarpiais finansinę paramą gaunančios valstybės narės būtų vertinamos suderintai ir vienodai. Todėl finansinę paramą gaunančios valstybės narės turėtų turėti galimybę pasinaudoti bendro finansavimo normos padidinimu iki išlaidų atitikimo reikalavimams laikotarpio pabaigos ir jį deklaruoti savo galutinio likučio prašymuose net tuo atveju, jeigu finansinė parama daugiau neteikiama. |
| --- | --- |

4.7

Atsižvelgiant į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir kaip numatyta Bendrų nuostatų reglamento 22 straipsnyje, bendro finansavimo norma padidinta 10 procentinių punktų. Ji bus taikoma 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui iki 2016 m. birželio 30 d., kai padidinimo galimybė bus persvarstyta. Kadangi 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiai iš dalies sutampa, reikėtų užtikrinti, kad abiem laikotarpiais finansinę paramą gaunančios valstybės narės būtų vertinamos suderintai ir vienodai. Todėl finansinę paramą gaunančios valstybės narės turėtų turėti galimybę pasinaudoti bendro finansavimo normos padidinimu iki išlaidų atitikimo reikalavimams laikotarpio pabaigos ir jį deklaruoti savo galutinio likučio prašymuose net tuo atveju, jeigu finansinė parama daugiau neteikiama.

| 4.8 | Galimybė padidinti tarpinius mokėjimus ir galutinio likučio mokėjimus viršijant įprastą bendro finansavimo normą neturėtų būti teikiama tik laikotarpiu, kurį valstybė narė gauna finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010, Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį, nes valstybė narė toliau patiria didelių sunkumų, siekdama užtikrinti bendrą finansavimą iš nacionalinio biudžeto net ir suteikus finansinę paramą. |
| --- | --- |

4.8

Galimybė padidinti tarpinius mokėjimus ir galutinio likučio mokėjimus viršijant įprastą bendro finansavimo normą neturėtų būti teikiama tik laikotarpiu, kurį valstybė narė gauna finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 407/2010, Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį, nes valstybė narė toliau patiria didelių sunkumų, siekdama užtikrinti bendrą finansavimą iš nacionalinio biudžeto net ir suteikus finansinę paramą.

| 4.9 | Numatyta, kad susijusio Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 pakeitimas neturės jokio finansinio poveikio, nes bendras kaimo plėtrai skiriamas paketas lieka nepakitęs. Tačiau Komisija vėliau, artėjant prie bendrosios programos pabaigos, gali peržiūrėti mokėjimus valstybėms narėms. |
| --- | --- |

4.9

Numatyta, kad susijusio Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 pakeitimas neturės jokio finansinio poveikio, nes bendras kaimo plėtrai skiriamas paketas lieka nepakitęs. Tačiau Komisija vėliau, artėjant prie bendrosios programos pabaigos, gali peržiūrėti mokėjimus valstybėms narėms.

2013 m. guodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/113

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo

(COM(2013) 516 final — 2013/0239 (COD))

2014/C 170/19

Pagrindinis pranešėjas Stéphane BUFFETAUT

Taryba, 2013 m. rugsėjo 27 d., ir Europos Parlamentas, 2013 spalio 8 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo

COM(2013) 516 final – 2013/0239 COD.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2013 m. rugsėjo 17 d. pavedė Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 10 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Stéphane Buffetaut ir priėmė šią nuomonę 121 nariui balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Išvados

| 1.1 | Pasiūlymas iš dalies keisti reglamentą, kuris iš esmės yra visiškai pagrįstas, turėtų padėti geriau spręsti neteisėto atliekų vežimo ir reikalavimų neatitinkančio jų tvarkymo problemas. Naujajame teisės akte apibrėžus aiškų ir vienodą kontrolės vykdymo pagrindą valstybės narės užtikrinama metodologinė pagalba. Tai turėtų jas paskatinti vykdyti veiksmingesnę kontrolę, juo labiau, kad numatyta kiekvienais metais persvarstyti planus ir juos priderinti prie poreikių. |
| --- | --- |

1.1

Pasiūlymas iš dalies keisti reglamentą, kuris iš esmės yra visiškai pagrįstas, turėtų padėti geriau spręsti neteisėto atliekų vežimo ir reikalavimų neatitinkančio jų tvarkymo problemas. Naujajame teisės akte apibrėžus aiškų ir vienodą kontrolės vykdymo pagrindą valstybės narės užtikrinama metodologinė pagalba. Tai turėtų jas paskatinti vykdyti veiksmingesnę kontrolę, juo labiau, kad numatyta kiekvienais metais persvarstyti planus ir juos priderinti prie poreikių.

| 1.2 | Kalbant apie eksportą reikia pažymėti, jog tai, kad kompetentingos institucijos gali reikalauti įrodyti, kad siunta iš tiesų atitinka teisinius reikalavimus, susijusius su paskirties šalies įrenginiuose taikomais atliekų tvarkymo metodais, technologijomis ir standartais, turėtų padėti veiksmingiau kovoti su neteisėtu eksportu, kuris, kaip žinoma, deja, tapo nusikalstamų struktūrų veikla. |
| --- | --- |

1.2

Kalbant apie eksportą reikia pažymėti, jog tai, kad kompetentingos institucijos gali reikalauti įrodyti, kad siunta iš tiesų atitinka teisinius reikalavimus, susijusius su paskirties šalies įrenginiuose taikomais atliekų tvarkymo metodais, technologijomis ir standartais, turėtų padėti veiksmingiau kovoti su neteisėtu eksportu, kuris, kaip žinoma, deja, tapo nusikalstamų struktūrų veikla.

| 1.3 | Veiksminga ir vienoda kontrolė taip pat turėtų padėti panaikinti nesąžiningą konkurenciją, kai, galiausiai, taisyklių besilaikančios, sąžiningos ir skaidrios įmonės atsiduria nepalankioje padėtyje atžvilgiu tų, kurios nesilaiko teisinių prievolių, jas apeina ir sąmoningai pažeidžia. |
| --- | --- |

1.3

Veiksminga ir vienoda kontrolė taip pat turėtų padėti panaikinti nesąžiningą konkurenciją, kai, galiausiai, taisyklių besilaikančios, sąžiningos ir skaidrios įmonės atsiduria nepalankioje padėtyje atžvilgiu tų, kurios nesilaiko teisinių prievolių, jas apeina ir sąmoningai pažeidžia.

| 1.4 | Siekiant užtikrinti visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugą, sąžiningą sektoriaus konkurenciją ir kovoti su nusikalstamų struktūrų vykdoma veikla, reikėtų geriau organizuoti kontrolės planus. Vis dėlto reikėtų prisiminti, kad papildomų praktinių priemonių sutelkimas visada yra susijęs su sąnaudomis, todėl valstybės narės turi apibrėžti viešųjų išlaidų prioritetus. |
| --- | --- |

1.4

Siekiant užtikrinti visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugą, sąžiningą sektoriaus konkurenciją ir kovoti su nusikalstamų struktūrų vykdoma veikla, reikėtų geriau organizuoti kontrolės planus. Vis dėlto reikėtų prisiminti, kad papildomų praktinių priemonių sutelkimas visada yra susijęs su sąnaudomis, todėl valstybės narės turi apibrėžti viešųjų išlaidų prioritetus.

2.   Aplinkybės

| 2.1 | Komisija nori padaryti išvadas atsižvelgdama į per aštuonerius įgyvendinimo metus sukauptą patirtį ir patobulinti Reglamente Nr. 1013/2006 numatytą mechanizmą, supaprastinti procedūras ir užtikrinti veiksmingesnę kontrolę siekiant išvengti neteisėto atliekų, ypač pavojingų, vežimo. |
| --- | --- |

2.1

Komisija nori padaryti išvadas atsižvelgdama į per aštuonerius įgyvendinimo metus sukauptą patirtį ir patobulinti Reglamente Nr. 1013/2006 numatytą mechanizmą, supaprastinti procedūras ir užtikrinti veiksmingesnę kontrolę siekiant išvengti neteisėto atliekų, ypač pavojingų, vežimo.

| 2.2 | Priminsime, kad nagrinėjamo reglamento tikslas buvo perkelti į ES teisės aktus Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir Bazelio konvencijos dėl atliekų vežimo nuostatas, išspręsti su 1993 m. reglamento taikymu susijusias problemas, skatinti tarptautiniu lygmeniu suderinti tarpvalstybinio atliekų vežimo taisykles, supaprastinti ir patikslinti dokumentą. |
| --- | --- |

2.2

Priminsime, kad nagrinėjamo reglamento tikslas buvo perkelti į ES teisės aktus Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir Bazelio konvencijos dėl atliekų vežimo nuostatas, išspręsti su 1993 m. reglamento taikymu susijusias problemas, skatinti tarptautiniu lygmeniu suderinti tarpvalstybinio atliekų vežimo taisykles, supaprastinti ir patikslinti dokumentą.

| 2.3 | ES teisės aktų atitikimo tarptautinėms konvencijoms klausimas buvo išspręstas, tačiau vis dar reikia tobulinti nuostatas dėl patikrinimo ir didžiausią dėmesį skirti pavojingoms ir neteisėtai vežamoms išpilti arba tvarkyti standartų neatitinkančiu būdu atliekoms. Iš esmės reikia vykdyti tikslingesnę problemiškiausių atliekų kontrolę. |
| --- | --- |

2.3

ES teisės aktų atitikimo tarptautinėms konvencijoms klausimas buvo išspręstas, tačiau vis dar reikia tobulinti nuostatas dėl patikrinimo ir didžiausią dėmesį skirti pavojingoms ir neteisėtai vežamoms išpilti arba tvarkyti standartų neatitinkančiu būdu atliekoms. Iš esmės reikia vykdyti tikslingesnę problemiškiausių atliekų kontrolę.

| 2.4 | Priminsime, kad Europos Sąjungoje laisvo judėjimo principas taikomas visų naudojimui skirtų atliekų vežimui. Nepavojingų medžiagų vežimui netaikomi išankstinio pranešimo reikalavimai, toks vežimas turi atitikti tik bendruosius informacijos reikalavimus. Tiek naudojimui, tiek šalinimui skirtų atliekų vežimui taikomi išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo reikalavimai. |
| --- | --- |

2.4

Priminsime, kad Europos Sąjungoje laisvo judėjimo principas taikomas visų naudojimui skirtų atliekų vežimui. Nepavojingų medžiagų vežimui netaikomi išankstinio pranešimo reikalavimai, toks vežimas turi atitikti tik bendruosius informacijos reikalavimus. Tiek naudojimui, tiek šalinimui skirtų atliekų vežimui taikomi išankstinio raštiško pranešimo ir leidimo reikalavimai.

| 2.5 | Šių teisės aktų įgyvendinimas turi būti kontroliuojamas. Todėl numatyta, kad valstybės narės, organizuoja įmonių patikrinimus vadovaudamosi atliekų tvarkymo pagrindų direktyva ir kontroliuoja vežimą keliais, uostų siuntas ir atliekų vežimą kitomis transporto priemonėmis. Kontrolė taip pat gali būti vykdoma grandinės pabaigoje, t. y. naudojimo ir šalinimo įrenginiuose. |
| --- | --- |

2.5

Šių teisės aktų įgyvendinimas turi būti kontroliuojamas. Todėl numatyta, kad valstybės narės, organizuoja įmonių patikrinimus vadovaudamosi atliekų tvarkymo pagrindų direktyva ir kontroliuoja vežimą keliais, uostų siuntas ir atliekų vežimą kitomis transporto priemonėmis. Kontrolė taip pat gali būti vykdoma grandinės pabaigoje, t. y. naudojimo ir šalinimo įrenginiuose.

| 2.6 | Valstybės narės vykdo jų nuožiūra tinkamą kontrolę. Reglamente dėl atliekų vežimo nėra nė vienos su šios kontrolės vykdymu susijusios nuostatos. Ši valstybėms narėms palikta veiksmų laisvė praktikoje lėmė didelius skirtumus tarp valstybių narių. Kai kurios iš jų taikė veiksmingas, kitos kur kas mažiau veiksmingas priemones, visų pirma dėl to, kad tam neturi pakankamai lėšų. Tokia padėtis skatina neteisėtų atliekų eksportuotojus pasirinkti siųsti atliekas per valstybes nares, kuriose ne tokia griežta kontrolė. |
| --- | --- |

2.6

Valstybės narės vykdo jų nuožiūra tinkamą kontrolę. Reglamente dėl atliekų vežimo nėra nė vienos su šios kontrolės vykdymu susijusios nuostatos. Ši valstybėms narėms palikta veiksmų laisvė praktikoje lėmė didelius skirtumus tarp valstybių narių. Kai kurios iš jų taikė veiksmingas, kitos kur kas mažiau veiksmingas priemones, visų pirma dėl to, kad tam neturi pakankamai lėšų. Tokia padėtis skatina neteisėtų atliekų eksportuotojus pasirinkti siųsti atliekas per valstybes nares, kuriose ne tokia griežta kontrolė.

| 2.7 | Žinoma, daugiausia problemų kelia neteisėtas atliekų vežimas, kai vežamos pavojingos atliekos ir atliekos, neteisėtai vežamos išpilti arba tvarkyti netinkamu būdu ir nesilaikant galiojančių standartų. Tai gali turėti rimtų pasekmių žmonių sveikatai ir aplinkai. |
| --- | --- |

2.7

Žinoma, daugiausia problemų kelia neteisėtas atliekų vežimas, kai vežamos pavojingos atliekos ir atliekos, neteisėtai vežamos išpilti arba tvarkyti netinkamu būdu ir nesilaikant galiojančių standartų. Tai gali turėti rimtų pasekmių žmonių sveikatai ir aplinkai.

| 2.8 | Viena iš neigiamų neteisėto vežimo pasekmių yra tai, kad dėl skirtingos valstybių narių kontrolės iškraipoma konkurencija. Taip teisės aktų besilaikančios įmonės atsiduria nepalankioje padėtyje palyginti su tomis, kurios gali vykdyti veiklą šalyse, kuriose negriežtai arba prastai kontroliuojamas teisės aktų laikymasis. |
| --- | --- |

2.8

Viena iš neigiamų neteisėto vežimo pasekmių yra tai, kad dėl skirtingos valstybių narių kontrolės iškraipoma konkurencija. Taip teisės aktų besilaikančios įmonės atsiduria nepalankioje padėtyje palyginti su tomis, kurios gali vykdyti veiklą šalyse, kuriose negriežtai arba prastai kontroliuojamas teisės aktų laikymasis.

| 2.9 | Būtent siekdama užkirsti kelią tokiai neteisėtai ir pavojingai veiklai Komisija siūlo persvarstyti reglamentą. Juo siekiama paremti valstybių narių atliekamus patikrinimus ir geriau juos orientuoti į labai pavojingus atliekų srautus. |
| --- | --- |

2.9

Būtent siekdama užkirsti kelią tokiai neteisėtai ir pavojingai veiklai Komisija siūlo persvarstyti reglamentą. Juo siekiama paremti valstybių narių atliekamus patikrinimus ir geriau juos orientuoti į labai pavojingus atliekų srautus.

3.   Pasiūlymo turinys

| 3.1 | Pasiūlymą Komisija papildo pakartotinio produktų, kurie nėra atliekos, naudojimo apibrėžtimi ir nori, kad jai būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl techninių ir organizacinių reikalavimų, tačiau svarbiausia pasiūlyme – reglamento 50 straipsnio pakeitimas. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlymą Komisija papildo pakartotinio produktų, kurie nėra atliekos, naudojimo apibrėžtimi ir nori, kad jai būtų suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl techninių ir organizacinių reikalavimų, tačiau svarbiausia pasiūlyme – reglamento 50 straipsnio pakeitimas.

| 3.2 | Šių pakeitimų tikslas: |
| --- | --- |

3.2

Šių pakeitimų tikslas:

| 3.2.1 | paskatinti valstybes nares organizuoti įmonių patikrinimus ir vykdyti atliekų vežimo arba susijusio naudojimo ar šalinimo tikrinimus iš anksto nepranešus, |
| --- | --- |

3.2.1

paskatinti valstybes nares organizuoti įmonių patikrinimus ir vykdyti atliekų vežimo arba susijusio naudojimo ar šalinimo tikrinimus iš anksto nepranešus,

| 3.2.2 | įpareigoti valstybes nares sudaryti tikrinimo planus, įskaitant subjektų ir įmonių, taip pat transporto (kelių, geležinkelio, uosto siuntų) patikrinimus. |
| --- | --- |

3.2.2

įpareigoti valstybes nares sudaryti tikrinimo planus, įskaitant subjektų ir įmonių, taip pat transporto (kelių, geležinkelio, uosto siuntų) patikrinimus.

| 3.3 | Komisija apibrėžia, kas turi būti įtraukta į šiuos planus ir nurodo septynis punktus, į kuriuos valstybės narės privalo atsižvelgti ir pateikti dėl jų ataskaitą. |
| --- | --- |

3.3

Komisija apibrėžia, kas turi būti įtraukta į šiuos planus ir nurodo septynis punktus, į kuriuos valstybės narės privalo atsižvelgti ir pateikti dėl jų ataskaitą.

| 3.4 | Tai visų pirma vykdoma strategija, apimanti taikomas priemones, neteisėto vežimo srautų rizikos vertinimą, informaciją apie planuojamų patikrinimų, susijusių su atliekų vietomis ir transportu, skaičių ir rūšis, užduočių paskirstymą visoms vežamų atliekų patikrinimuose dalyvaujančioms institucijoms, įvairių patikrinimuose dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimo priemones, inspektorių mokymo poreikio įvertinimą. Numatyta kartą per metus šiuos planus peržiūrėti. |
| --- | --- |

3.4

Tai visų pirma vykdoma strategija, apimanti taikomas priemones, neteisėto vežimo srautų rizikos vertinimą, informaciją apie planuojamų patikrinimų, susijusių su atliekų vietomis ir transportu, skaičių ir rūšis, užduočių paskirstymą visoms vežamų atliekų patikrinimuose dalyvaujančioms institucijoms, įvairių patikrinimuose dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimo priemones, inspektorių mokymo poreikio įvertinimą. Numatyta kartą per metus šiuos planus peržiūrėti.

| 3.5 | Dokumente taip pat pateikiamos nuostatos dėl tinkamos atliekų siuntų apsaugos ir dėl teisės aktų nuostatas atitinkančių naudojimo operacijų vykdymo. |
| --- | --- |

3.5

Dokumente taip pat pateikiamos nuostatos dėl tinkamos atliekų siuntų apsaugos ir dėl teisės aktų nuostatas atitinkančių naudojimo operacijų vykdymo.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1 | Komisijos aprašytos aplinkybės, neteisėto atliekų vežimo mastas, skirtinga kontrolės ir teisės aktų įgyvendinimo padėtis pateisina siekį imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią šiam neteisėtam vežimui ir sumažinti su juo susijusią riziką sveikatai ir aplinkai, taip pat ištaisyti nepalankią deramai taisyklių besilaikančių įmonių padėtį. |
| --- | --- |

4.1

Komisijos aprašytos aplinkybės, neteisėto atliekų vežimo mastas, skirtinga kontrolės ir teisės aktų įgyvendinimo padėtis pateisina siekį imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią šiam neteisėtam vežimui ir sumažinti su juo susijusią riziką sveikatai ir aplinkai, taip pat ištaisyti nepalankią deramai taisyklių besilaikančių įmonių padėtį.

| 4.2 | Vis dėlto labai svarbu, kad priėmus naują teisės aktą būtų ne tik nustatytos formalios administracinės taisyklės, kurių tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų taisyklių, bet ir siekiama konkrečiai jas įgyvendinti, kas pareikalaus papildomų finansinių išteklių, o tai bus sunkus uždavinys valstybėms narėms, kurios stokoja lėšų ir privalo pagerinti viešųjų lėšų padėtį. |
| --- | --- |

4.2

Vis dėlto labai svarbu, kad priėmus naują teisės aktą būtų ne tik nustatytos formalios administracinės taisyklės, kurių tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi naujų taisyklių, bet ir siekiama konkrečiai jas įgyvendinti, kas pareikalaus papildomų finansinių išteklių, o tai bus sunkus uždavinys valstybėms narėms, kurios stokoja lėšų ir privalo pagerinti viešųjų lėšų padėtį.

| 4.3 | Numatytos procedūros turi būti paprastos, kad valstybės narės įvestų arba pagerintų reikiamą kontrolę, ypač tos, kurios šiuo metu deramai jos nevykdo. Baiminimasis stoti prieš Teisingumo teismą dėl sutartyse numatytų įsipareigojimų nevykdymo gali paskatinti įsipareigojimų nevykdančias valstybes nares būti stropesnėmis ir teisėtą interesą veikti turinčių paprastų piliečių veiksmus. |
| --- | --- |

4.3

Numatytos procedūros turi būti paprastos, kad valstybės narės įvestų arba pagerintų reikiamą kontrolę, ypač tos, kurios šiuo metu deramai jos nevykdo. Baiminimasis stoti prieš Teisingumo teismą dėl sutartyse numatytų įsipareigojimų nevykdymo gali paskatinti įsipareigojimų nevykdančias valstybes nares būti stropesnėmis ir teisėtą interesą veikti turinčių paprastų piliečių veiksmus.

2013 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 5.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/116

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų, ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Spartesnis Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimas“

COM(2013) 409 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) ir COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD)

2014/C 170/20

Pranešėjas Thomas McDONOGH

Administratorius Michael Schneider

Europos Parlamentas, 2013 m. liepos 1 d., ir Europos Sąjungos Taryba, 2013 m. liepos 17 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų ir Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Spartesnis Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimas“

COM(2013) 409 final – COM(2013) 409 final – 2013/0187 (COD) ir COM(2013) 410 final – 2013/0186 (COD).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. lapkričio 19 d. priėmė savo nuomonę.

494-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. gruodžio 10–11 d. (gruodžio 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 180 narių balsavus už, 1 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Bendro Europos dangaus (BED) sukūrimas išlieka vienu svarbiausių Europos aviacijos politikos prioritetų, kurio potencialas sutaupyti lėšų ir siekti teigiamų kokybės, saugos, aplinkosauginio tvarumo ir su pajėgumais susijusių poslinkių aviacijos sektoriuje ir visoje Europos ekonomikoje dar nėra realizuotas. Pastaraisiais metais Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) diskusijoje dėl BED nuolat reiškė pilietinės visuomenės nuomonę ir priėmė keletą šios srities nuomonių (1), kurias rengiant aktyviai dalyvavo įvairūs aviacijos sektoriaus suinteresuotieji subjektai. Visose šiose nuomonėse EESRK tvirtai rėmė BED projektą. |
| --- | --- |

1.1

Bendro Europos dangaus (BED) sukūrimas išlieka vienu svarbiausių Europos aviacijos politikos prioritetų, kurio potencialas sutaupyti lėšų ir siekti teigiamų kokybės, saugos, aplinkosauginio tvarumo ir su pajėgumais susijusių poslinkių aviacijos sektoriuje ir visoje Europos ekonomikoje dar nėra realizuotas. Pastaraisiais metais Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) diskusijoje dėl BED nuolat reiškė pilietinės visuomenės nuomonę ir priėmė keletą šios srities nuomonių (1), kurias rengiant aktyviai dalyvavo įvairūs aviacijos sektoriaus suinteresuotieji subjektai. Visose šiose nuomonėse EESRK tvirtai rėmė BED projektą.

1

| 1.2 | Šie pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų yra evoliucinio, o ne revoliucinio pobūdžio, ir remiasi ankstesnėmis reformomis, o ne jas pakeičia. Tačiau jie turėtų svariai prisidėti prie to, kad Europos OEV sistema artimiausiais metais taptų veiksmingesnė, integruota oro erdvė, besiremianti jau nuo 2004 m. pasiektais rezultatais. |
| --- | --- |

1.2

Šie pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų yra evoliucinio, o ne revoliucinio pobūdžio, ir remiasi ankstesnėmis reformomis, o ne jas pakeičia. Tačiau jie turėtų svariai prisidėti prie to, kad Europos OEV sistema artimiausiais metais taptų veiksmingesnė, integruota oro erdvė, besiremianti jau nuo 2004 m. pasiektais rezultatais.

| 1.3 | EESRK ragina valstybes nares pademonstruoti daugiau drąsos ir politinės valios, kad būtų skubiai sukurtas BED, o Europos Komisiją ragina imtis visapusiškai vadovauti įgyvendinimo procesui. |
| --- | --- |

1.3

EESRK ragina valstybes nares pademonstruoti daugiau drąsos ir politinės valios, kad būtų skubiai sukurtas BED, o Europos Komisiją ragina imtis visapusiškai vadovauti įgyvendinimo procesui.

| 1.4 | Kad būtų galima įgyvendinti esminę, seniai reikalingą Europos oro erdvės reformą, labai svarbi išsami veiklos rezultatų gerinimo sistema. Kadangi pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu ekonominio efektyvumo siekiai nebuvo pasiekti, tuo labiau gyvybiškai svarbu, kad antrąjį ataskaitinį laikotarpį tiksliniai rodikliai būtų realistiški, kad paspartėtų realių, veikiančių funkcinių oro erdvės blokų (FOEB) sudarymas ir sinergija, taip pat būtų pašalintos dabartinės dubliavimo sritys tarp 37 skirtingų oro navigacijos paslaugų teikėjų (ONPT). |
| --- | --- |

1.4

Kad būtų galima įgyvendinti esminę, seniai reikalingą Europos oro erdvės reformą, labai svarbi išsami veiklos rezultatų gerinimo sistema. Kadangi pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu ekonominio efektyvumo siekiai nebuvo pasiekti, tuo labiau gyvybiškai svarbu, kad antrąjį ataskaitinį laikotarpį tiksliniai rodikliai būtų realistiški, kad paspartėtų realių, veikiančių funkcinių oro erdvės blokų (FOEB) sudarymas ir sinergija, taip pat būtų pašalintos dabartinės dubliavimo sritys tarp 37 skirtingų oro navigacijos paslaugų teikėjų (ONPT).

| 1.5 | Nors vis dar kyla pradinių sunkumų, tikrojo BED sukūrimas paskatins nuolatinį Europos oro eismo augimą ir atvers didelių naujų užimtumo galimybių ir Europos karjeros sistemos perspektyvą skrydžių vadovams. |
| --- | --- |

1.5

Nors vis dar kyla pradinių sunkumų, tikrojo BED sukūrimas paskatins nuolatinį Europos oro eismo augimą ir atvers didelių naujų užimtumo galimybių ir Europos karjeros sistemos perspektyvą skrydžių vadovams.

| 1.6 | Pagaliau turi prasidėti plataus masto socialinis dialogas – ilgiau delsti nebegalima. Tik visapusiška žmogiškųjų išteklių partnerystė Europos aviacijos sektoriuje gali užtikrinti visų dalyvaujančių subjektų reikiamą vienodą įsipareigojimą ir suderintą požiūrį į BED sukūrimą, kuris būtų naudingas užimtumui visose aviacijos vertės grandinės grandyse, aplinkai, svarbiausia Europos vartotojams. |
| --- | --- |

1.6

Pagaliau turi prasidėti plataus masto socialinis dialogas – ilgiau delsti nebegalima. Tik visapusiška žmogiškųjų išteklių partnerystė Europos aviacijos sektoriuje gali užtikrinti visų dalyvaujančių subjektų reikiamą vienodą įsipareigojimą ir suderintą požiūrį į BED sukūrimą, kuris būtų naudingas užimtumui visose aviacijos vertės grandinės grandyse, aplinkai, svarbiausia Europos vartotojams.

| 1.7 | FOEB turėtų būti kuo greičiau sujungti ir sustambinti bei sumažintas jų skaičius. Virtualių centrų koncepcija yra techniškai su Europos oro eismo vadybos sistema (SESAR) suderinama naujovė ir ji kartu sukuria nuolatinio ir socialiniu požiūriu priimtino perėjimo galimybę. Šiuo tikslu įdiegiant SESAR reikės įgyvendinti OEV reformą. Reikėtų toliau standartizuoti OEV įrangą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.7

FOEB turėtų būti kuo greičiau sujungti ir sustambinti bei sumažintas jų skaičius. Virtualių centrų koncepcija yra techniškai su Europos oro eismo vadybos sistema (SESAR) suderinama naujovė ir ji kartu sukuria nuolatinio ir socialiniu požiūriu priimtino perėjimo galimybę. Šiuo tikslu įdiegiant SESAR reikės įgyvendinti OEV reformą. Reikėtų toliau standartizuoti OEV įrangą visoje Europos Sąjungoje.

| 1.8 | Be to, reikėtų peržiūrėti FOEB ribas, kad būtų užtikrinta, jog jų forma ir dydis atitinka jų sudarymo paskirtį. Ne geografinis artumas ar politinis ir (arba) priklausymas tam tikrai politinei partijai ar kultūrai, o oro eismas, paslaugų teikimo sinergija ir galimi veiklos patobulinimai turėtų būti esminis veiksnys, lemiantis FOEB sudėtį. |
| --- | --- |

1.8

Be to, reikėtų peržiūrėti FOEB ribas, kad būtų užtikrinta, jog jų forma ir dydis atitinka jų sudarymo paskirtį. Ne geografinis artumas ar politinis ir (arba) priklausymas tam tikrai politinei partijai ar kultūrai, o oro eismas, paslaugų teikimo sinergija ir galimi veiklos patobulinimai turėtų būti esminis veiksnys, lemiantis FOEB sudėtį.

| 1.9 | Labai palankiai vertinamas pasiūlymas sustiprinti tinklo valdytojo funkciją, teikiant pirmenybę europinio tinklo naudai prieš siaurus nacionalinius interesus. |
| --- | --- |

1.9

Labai palankiai vertinamas pasiūlymas sustiprinti tinklo valdytojo funkciją, teikiant pirmenybę europinio tinklo naudai prieš siaurus nacionalinius interesus.

| 1.10 | Komitetas pritaria iniciatyvai atskirti pagalbines oro eismo valdymo paslaugas ir taip atverti jas didesnei konkurencijai. Jis primygtinai teigia, kad, prieš pradedant tokias priemones taikyti, Komisija turi nedelsdama parengti nepriklausomą jų poveikio, pirmiausia susijusio su socialiniais ir užimtumo aspektais, vertinimą (2). |
| --- | --- |

1.10

Komitetas pritaria iniciatyvai atskirti pagalbines oro eismo valdymo paslaugas ir taip atverti jas didesnei konkurencijai. Jis primygtinai teigia, kad, prieš pradedant tokias priemones taikyti, Komisija turi nedelsdama parengti nepriklausomą jų poveikio, pirmiausia susijusio su socialiniais ir užimtumo aspektais, vertinimą (2).

2

| 1.11 | Svarbu apibrėžti tikslus, kuriais numatoma didinti efektyvumą, tačiau išsaugoti kokybiškas darbo sąlygas ir didinti aviacijos saugą. |
| --- | --- |

1.11

Svarbu apibrėžti tikslus, kuriais numatoma didinti efektyvumą, tačiau išsaugoti kokybiškas darbo sąlygas ir didinti aviacijos saugą.

| 1.12 | Oro erdvės naudotojai turi aktyviau dalyvauti politikos formavime. |
| --- | --- |

1.12

Oro erdvės naudotojai turi aktyviau dalyvauti politikos formavime.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Aviacijos pramonė yra labai svarbi Europos ekonomikai – ji skatina prekybą bei turizmą ir padeda kurti darbo vietas. Šio sektoriaus vertės grandinėje lemiamas vaidmuo tenka skrydžių valdymo paslaugoms. Jos turėtų užtikrinti, kad skrydžiai būtų saugūs, operatyvūs ir ekonomiški, ir taip sutaupyti daugiausiai degalų, išmesti mažiausiai anglies dioksido ir sutrumpinti skrydžių trukmę. |
| --- | --- |

2.1

Aviacijos pramonė yra labai svarbi Europos ekonomikai – ji skatina prekybą bei turizmą ir padeda kurti darbo vietas. Šio sektoriaus vertės grandinėje lemiamas vaidmuo tenka skrydžių valdymo paslaugoms. Jos turėtų užtikrinti, kad skrydžiai būtų saugūs, operatyvūs ir ekonomiški, ir taip sutaupyti daugiausiai degalų, išmesti mažiausiai anglies dioksido ir sutrumpinti skrydžių trukmę.

| 2.2 | Tačiau Europos oro navigacijos paslaugos pirmiausiai buvo plėtojamos valstybės viduje, kiekviena valstybė narė susikūrė savas oro eismo valdymo (OEV) sistemas, todėl Europos oro erdvė buvo struktūriškai suskaidyta, neekonomiška ir neveiksminga, nuolat nepaisyta ja besinaudojančių oro vežėjų ir, galiausiai, už paslaugas mokančių klientų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.2

Tačiau Europos oro navigacijos paslaugos pirmiausiai buvo plėtojamos valstybės viduje, kiekviena valstybė narė susikūrė savas oro eismo valdymo (OEV) sistemas, todėl Europos oro erdvė buvo struktūriškai suskaidyta, neekonomiška ir neveiksminga, nuolat nepaisyta ja besinaudojančių oro vežėjų ir, galiausiai, už paslaugas mokančių klientų reikalavimų.

| 2.3 | Sparčiau įgyvendindami BED iniciatyvą ir vykdydami su ja susijusią Europos OEV sistemos reformą padėsime mūsų oro erdvės naudotojams sėkmingai konkuruoti pasaulyje sudėtingomis sąlygomis, įskaitant artimiausioje ES kaimynystėje besiformuojančius aviacijos galiūnus tokius kaip Ukraina ir Turkija ir paskatinsime ekonomikos augimą ateityje (3). Kadangi kol kas BED I ir BED II teisės aktų rinkinių rezultatai kelia nusivylimą, Komisija siūlo dar vieną tikslingą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto (4), kad būtų galima kuo anksčiau įgyvendinti BED. Šį naujausią teisės aktų rinkinį, BED II+, sudaro keturi naujos redakcijos reglamentai, kuriais kuriamas Bendras Europos dangus (5), ir reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) steigimo reglamentas (6). |
| --- | --- |

2.3

Sparčiau įgyvendindami BED iniciatyvą ir vykdydami su ja susijusią Europos OEV sistemos reformą padėsime mūsų oro erdvės naudotojams sėkmingai konkuruoti pasaulyje sudėtingomis sąlygomis, įskaitant artimiausioje ES kaimynystėje besiformuojančius aviacijos galiūnus tokius kaip Ukraina ir Turkija ir paskatinsime ekonomikos augimą ateityje (3). Kadangi kol kas BED I ir BED II teisės aktų rinkinių rezultatai kelia nusivylimą, Komisija siūlo dar vieną tikslingą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto (4), kad būtų galima kuo anksčiau įgyvendinti BED. Šį naujausią teisės aktų rinkinį, BED II+, sudaro keturi naujos redakcijos reglamentai, kuriais kuriamas Bendras Europos dangus (5), ir reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) steigimo reglamentas (6).

3

4

5

6

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | Bendro Europos dangaus iniciatyvos tikslas – pagerinti bendrą Europos oro erdvės organizavimo ir valdymo efektyvumą. |
| --- | --- |

3.1

Bendro Europos dangaus iniciatyvos tikslas – pagerinti bendrą Europos oro erdvės organizavimo ir valdymo efektyvumą.

| 3.2 | Remdamasi šiame komunikate (7) pateikta analize ir susijusiu poveikio vertinimu (8), Komisija siūlo teisės aktų rinkinį (BED2+) (9), kuriuo siekiama įtvirtinti ir, kai įmanoma, paspartinti oro eismo valdymo (OEV) reformų procesą Europoje, didinant teikiamų oro navigacijos paslaugų kokybę, veiksmingumą, saugą bei aplinkosauginį tvarumą, ir toliau stiprinant Europos EOV sistemą. Eurokontrolės veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus ataskaitos parodė, kad dėl šių trūkumų ir suskaidytos sistemos vien tik 2010 m. buvo patirta daugiau kaip 4 mlrd. EUR išvengiamų sąnaudų. |
| --- | --- |

3.2

Remdamasi šiame komunikate (7) pateikta analize ir susijusiu poveikio vertinimu (8), Komisija siūlo teisės aktų rinkinį (BED2+) (9), kuriuo siekiama įtvirtinti ir, kai įmanoma, paspartinti oro eismo valdymo (OEV) reformų procesą Europoje, didinant teikiamų oro navigacijos paslaugų kokybę, veiksmingumą, saugą bei aplinkosauginį tvarumą, ir toliau stiprinant Europos EOV sistemą. Eurokontrolės veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus ataskaitos parodė, kad dėl šių trūkumų ir suskaidytos sistemos vien tik 2010 m. buvo patirta daugiau kaip 4 mlrd. EUR išvengiamų sąnaudų.

7

8

9

| 3.3 | Pirma problema, kuri sprendžiama BED2+ poveikio vertinime, ir kurią reikia pašalinti, yra nepakankamas ONP paslaugų efektyvumas ir ekonomiškumas Europoje. Šios paslaugos išlieka labai neekonomiškos, skrydžių efektyvumas mažas, taip pat ir pajėgumai. Tokio neefektyvumo lygis tampa aiškus, kai padėtis lyginama su Jungtinėmis Valstijomis, kurių oro erdvė yra panašaus dydžio. Jungtinių Valstijų oro erdvę kontroliuoja vienas paslaugų teikėjas, palyginti su 38 oro navigacijos paslaugų teikėjais Europoje. JAV paslaugų teikėjas kontroliuoja beveik 70 proc. daugiau skrydžių turėdamas 38 proc. mažiau darbuotojų. Pagrindinės tokio skirtingo efektyvumo ir našumo priežastys yra ES valstybių narių priešinimasis pakankamam veiklos rezultatų gerinimo sistemos pirmojo ataskaitinio laikotarpio ekonominio efektyvumo tikslinių rodiklių didinimui, nesugebėjimas įgyvendinti net ir tokius kuklius tikslus, priežiūros institucijos neveiksmingai prižiūri ir netinkamai užtikrina jų vykdymą, paslaugų teikėjai samdo labai daug pagalbinių darbuotojų. |
| --- | --- |

3.3

Pirma problema, kuri sprendžiama BED2+ poveikio vertinime, ir kurią reikia pašalinti, yra nepakankamas ONP paslaugų efektyvumas ir ekonomiškumas Europoje. Šios paslaugos išlieka labai neekonomiškos, skrydžių efektyvumas mažas, taip pat ir pajėgumai. Tokio neefektyvumo lygis tampa aiškus, kai padėtis lyginama su Jungtinėmis Valstijomis, kurių oro erdvė yra panašaus dydžio. Jungtinių Valstijų oro erdvę kontroliuoja vienas paslaugų teikėjas, palyginti su 38 oro navigacijos paslaugų teikėjais Europoje. JAV paslaugų teikėjas kontroliuoja beveik 70 proc. daugiau skrydžių turėdamas 38 proc. mažiau darbuotojų. Pagrindinės tokio skirtingo efektyvumo ir našumo priežastys yra ES valstybių narių priešinimasis pakankamam veiklos rezultatų gerinimo sistemos pirmojo ataskaitinio laikotarpio ekonominio efektyvumo tikslinių rodiklių didinimui, nesugebėjimas įgyvendinti net ir tokius kuklius tikslus, priežiūros institucijos neveiksmingai prižiūri ir netinkamai užtikrina jų vykdymą, paslaugų teikėjai samdo labai daug pagalbinių darbuotojų.

| 3.4 | 60 proc. visų OEV mokesčių Europoje sukuria 5 paslaugų teikėjai (10). Pagrindinis klausimas yra išanalizuoti, kodėl tokių stambių veiklos vykdytojų, kurių veikla yra masto ekonomijos, sąnaudos yra dvigubai, o kartais keturgubai didesnės už mažesnių tokios pačios veiklos vykdytojų sąnaudas. Nepaisant to, kad visos ekonomikos teorijos kalba priešingai, padėtis yra būtent tokia. Bendra svarstoma tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų ataskaitiniu 2015–2019 m. laikotarpiu vertė Eurokontrolės veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus duomenimis viršija 70 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

3.4

60 proc. visų OEV mokesčių Europoje sukuria 5 paslaugų teikėjai (10). Pagrindinis klausimas yra išanalizuoti, kodėl tokių stambių veiklos vykdytojų, kurių veikla yra masto ekonomijos, sąnaudos yra dvigubai, o kartais keturgubai didesnės už mažesnių tokios pačios veiklos vykdytojų sąnaudas. Nepaisant to, kad visos ekonomikos teorijos kalba priešingai, padėtis yra būtent tokia. Bendra svarstoma tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų ataskaitiniu 2015–2019 m. laikotarpiu vertė Eurokontrolės veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus duomenimis viršija 70 mlrd. EUR.

10

Kadangi veiklos rezultatų gerinimo sistema nustato antrojo ataskaitinio laikotarpio ES lygmens tikslinius rodiklius, kuriuos turi atitinkamai padėti įgyvendinti ES valstybių narių nacionaliniai planai, akivaizdu, kad bendrų ES ekonominio efektyvumo tikslinių rodiklių pasiekimas iš esmės priklauso nuo šalių, surenkančių daugiausia rinkliavų ir taip prisidedančių prie reikalingų patobulinimų. Pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu iš jų to nebuvo gauta.

| 3.5 | Antroji esminė spręstina problema – susiskaidžiusi OEV sistema. Europos OEV sistemą sudaro 28 nacionalinės institucijos, prižiūrinčios daugiau kaip šimtą oro navigacijos paslaugų teikėjų (ONPT), kurių kiekvieną prižiūri atskira nacionalinė reguliavimo institucija taikanti, tikriausia, skirtingas sistemas, taisykles ir procedūras. Didelę dalį papildomų sąnaudų sudaro tai, kad Europoje yra daug paslaugų teikėjų ir kiekvienas jų pats sprendžia dėl savo kapitalo investicijų programos, taiko ir aptarnauja savo atitinkamas sistemas, kurios dažnai būna nesuderinamos su kitų ONPT sistemomis (11). Problemas padidina atskiras personalo mokymas, skirtingų veiklos procedūrų kūrimas ir paslaugų teikimas mažoje oro erdvėje. Kartu 38 didžiausi nacionaliniai oro navigacijos paslaugų teikėjai kiekvienais metais apie 1 milijardą EUR skiria pagrindinei įrangai, kuri nėra koordinuojama, nei įvertinamas jos tinkamumas ar naudingumas tinklui. |
| --- | --- |

3.5

Antroji esminė spręstina problema – susiskaidžiusi OEV sistema. Europos OEV sistemą sudaro 28 nacionalinės institucijos, prižiūrinčios daugiau kaip šimtą oro navigacijos paslaugų teikėjų (ONPT), kurių kiekvieną prižiūri atskira nacionalinė reguliavimo institucija taikanti, tikriausia, skirtingas sistemas, taisykles ir procedūras. Didelę dalį papildomų sąnaudų sudaro tai, kad Europoje yra daug paslaugų teikėjų ir kiekvienas jų pats sprendžia dėl savo kapitalo investicijų programos, taiko ir aptarnauja savo atitinkamas sistemas, kurios dažnai būna nesuderinamos su kitų ONPT sistemomis (11). Problemas padidina atskiras personalo mokymas, skirtingų veiklos procedūrų kūrimas ir paslaugų teikimas mažoje oro erdvėje. Kartu 38 didžiausi nacionaliniai oro navigacijos paslaugų teikėjai kiekvienais metais apie 1 milijardą EUR skiria pagrindinei įrangai, kuri nėra koordinuojama, nei įvertinamas jos tinkamumas ar naudingumas tinklui.

11

| 3.6 | BED 2+ iniciatyva siekiama geriau koordinuoti šiuos dabartiniu metu atskirai priimamus sprendimus ir skatinti didesnę tinklo naudą ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.6

BED 2+ iniciatyva siekiama geriau koordinuoti šiuos dabartiniu metu atskirai priimamus sprendimus ir skatinti didesnę tinklo naudą ir bendradarbiavimą.

4.   Oro navigacijos paslaugų raida

Oro navigacijos paslaugų raida

| 4.1 | XX a. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje Europoje buvo teikiama nepakankamai skrydžių valdymo paslaugų ir jos buvo nepakankamai veiksmingos. Nors prabėgo daugiau kaip dešimt metų, Europos oro erdvė vis dar labai suskaidyta. |
| --- | --- |

4.1

XX a. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje Europoje buvo teikiama nepakankamai skrydžių valdymo paslaugų ir jos buvo nepakankamai veiksmingos. Nors prabėgo daugiau kaip dešimt metų, Europos oro erdvė vis dar labai suskaidyta.

| 4.2 | 2011 m. tiesioginės ir netiesioginės skrydžių valdymo išlaidos Europoje iš viso sudarė maždaug 14 mlrd. EUR. Tiesioginės išlaidos (naudotojų mokesčiai) sudarė daugiau kaip 20 proc. bendrų skrydžių išlaidų (neįskaitant išlaidų degalams), kurias patyrė efektyviausi oro vežėjai. Skirtingai nei kitos transporto rūšys, visas šias sąnaudas padengia naudotojai, taigi vartotojai. |
| --- | --- |

4.2

2011 m. tiesioginės ir netiesioginės skrydžių valdymo išlaidos Europoje iš viso sudarė maždaug 14 mlrd. EUR. Tiesioginės išlaidos (naudotojų mokesčiai) sudarė daugiau kaip 20 proc. bendrų skrydžių išlaidų (neįskaitant išlaidų degalams), kurias patyrė efektyviausi oro vežėjai. Skirtingai nei kitos transporto rūšys, visas šias sąnaudas padengia naudotojai, taigi vartotojai.

| 4.3 | Nors našumas (matuojamas skrydžių vadovo darbo valandomis) per pastarąjį dešimtmetį padidėjo maždaug 18 proc., tačiau bendros skrydžių vadovų įdarbinimo išlaidos didėjo sparčiau (beveik 40 proc.). Vis tik skrydžių vadovai sudaro tik trečdalį visų ONPT darbuotojų – tai rodo, kad samdoma labai daug pagalbinių darbuotojų (2011 m. tokių darbuotojų buvo maždaug 30 000). |
| --- | --- |

4.3

Nors našumas (matuojamas skrydžių vadovo darbo valandomis) per pastarąjį dešimtmetį padidėjo maždaug 18 proc., tačiau bendros skrydžių vadovų įdarbinimo išlaidos didėjo sparčiau (beveik 40 proc.). Vis tik skrydžių vadovai sudaro tik trečdalį visų ONPT darbuotojų – tai rodo, kad samdoma labai daug pagalbinių darbuotojų (2011 m. tokių darbuotojų buvo maždaug 30 000).

5.   Veiksmingesnis Bendras Europos dangus

Veiksmingesnis Bendras Europos dangus

| 5.1 | Patirtis rodo, kad valstybėms narėms, kurioms priklauso visos arba didžioji dalis paslaugų teikėjų akcijų, labai aktualūs patikimi iš naudotojų mokesčių gaunamų skrydžių valdymo sistemos pajamų srautai. Todėl jos gali nenorėti pritarti esminiam pokyčiui – kurti labiau integruotą veiklos vykdymo poreikius atitinkančią oro erdvę – kuris gali apriboti nacionalinę oro erdvę kertančius maršrutus, kurių pageidauja valstybės ir (arba+) ONPT galimai dėl to, kad jie pelningi. |
| --- | --- |

5.1

Patirtis rodo, kad valstybėms narėms, kurioms priklauso visos arba didžioji dalis paslaugų teikėjų akcijų, labai aktualūs patikimi iš naudotojų mokesčių gaunamų skrydžių valdymo sistemos pajamų srautai. Todėl jos gali nenorėti pritarti esminiam pokyčiui – kurti labiau integruotą veiklos vykdymo poreikius atitinkančią oro erdvę – kuris gali apriboti nacionalinę oro erdvę kertančius maršrutus, kurių pageidauja valstybės ir (arba+) ONPT galimai dėl to, kad jie pelningi.

| 5.2 | Jeigu maršrutai būtų planuojami laikantis nuoseklesnio požiūrio, vidutinė skrydžių trukmė visoje Europos erdvėje sumažėtų apie 10 minučių, sumažėtų degalų sąnaudos ir tuo pačiu būtų mažiau išmetama CO2. Nors dabartinis neveiksmingumas nekelia realios rizikos ONPT arba valstybėms, sąnaudų našta tenka oro bendrovių klientams ir neišvengiamai ji perkeliama vartotojams. |
| --- | --- |

5.2

Jeigu maršrutai būtų planuojami laikantis nuoseklesnio požiūrio, vidutinė skrydžių trukmė visoje Europos erdvėje sumažėtų apie 10 minučių, sumažėtų degalų sąnaudos ir tuo pačiu būtų mažiau išmetama CO2. Nors dabartinis neveiksmingumas nekelia realios rizikos ONPT arba valstybėms, sąnaudų našta tenka oro bendrovių klientams ir neišvengiamai ji perkeliama vartotojams.

2

| 5.3 | Pagal dabartinę sistemą galutinį Bendro dangaus komiteto sprendimą dėl tikslinių rodiklių, veiklos rezultatų gerinimo planų ir taisomųjų priemonių patvirtinimo tais atvejais, kai nesilaikoma tikslinių rodiklių, priima valstybės narės. Kaip nurodyta ankstesnėje EESRK nuomonėje (12), naudotojai ir ONPT turėtų turėti galimybę dalyvauti Bendro dangaus komiteto posėdžiuose, prireikus stebėtojo teisėmis. Komitetas pripažįsta, kad Komisija ėmėsi veiksmų siekdama išsamiau konsultuotis su nevalstybiniais BED suinteresuotaisiais subjektais, būtent įsteigė atskirą sektoriaus konsultacinę įstaigą (13), tačiau mano, kad veiksmingam BED įgyvendinimui reikia prasmingo visų suinteresuotųjų subjektų ir valstybių dialogo ir visapusiško jų dalyvavimo. |
| --- | --- |

5.3

Pagal dabartinę sistemą galutinį Bendro dangaus komiteto sprendimą dėl tikslinių rodiklių, veiklos rezultatų gerinimo planų ir taisomųjų priemonių patvirtinimo tais atvejais, kai nesilaikoma tikslinių rodiklių, priima valstybės narės. Kaip nurodyta ankstesnėje EESRK nuomonėje (12), naudotojai ir ONPT turėtų turėti galimybę dalyvauti Bendro dangaus komiteto posėdžiuose, prireikus stebėtojo teisėmis. Komitetas pripažįsta, kad Komisija ėmėsi veiksmų siekdama išsamiau konsultuotis su nevalstybiniais BED suinteresuotaisiais subjektais, būtent įsteigė atskirą sektoriaus konsultacinę įstaigą (13), tačiau mano, kad veiksmingam BED įgyvendinimui reikia prasmingo visų suinteresuotųjų subjektų ir valstybių dialogo ir visapusiško jų dalyvavimo.

12

13

| 5.4 | Šiuose naujuose teisės aktuose Komisija siūlo sustiprinti kontrolės ir sankcijų taikymo priemones. Kadangi Komisija yra veiklos rezultatų gerinimo sistemos sergėtoja, kuriai tenka galutinė atsakomybė už šią sistemą, EESRK tvirtai pritaria Komisijos pasiūlymui, kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narius Komisija skirtų tiesiogiai, kad būtų išsaugotas nepriklausomumas. |
| --- | --- |

5.4

Šiuose naujuose teisės aktuose Komisija siūlo sustiprinti kontrolės ir sankcijų taikymo priemones. Kadangi Komisija yra veiklos rezultatų gerinimo sistemos sergėtoja, kuriai tenka galutinė atsakomybė už šią sistemą, EESRK tvirtai pritaria Komisijos pasiūlymui, kad veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos narius Komisija skirtų tiesiogiai, kad būtų išsaugotas nepriklausomumas.

6.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 6.1 | Geriausia reguliavimo priemonė yra konkurencija, tačiau pagrindinių skrydžių valdymo paslaugų teikėjai neturi jokių konkurentų. Realistiškai, netikslinga leisti konkuruoti dėl visų OEV paslaugų teikimo per trumpą ir vidutinės trukmės laikotarpį. Komisijos atliktos analizės rezultatai rodo, kad bent jau dabartinių technologijų taikymo sąlygomis pagrindinės skrydžių valdymo paslaugos yra natūrali monopolija. Nesant konkurencijos, tuo svarbiau užtikrinti tokių monopolistinių paslaugų teikėjų griežtą ir efektyvų ekonominį reguliavimą kaip konkurencijos garantą. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui, išdėstytam SES II+, kad Komisija taptų veiksminga OEV Europos reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

6.1

Geriausia reguliavimo priemonė yra konkurencija, tačiau pagrindinių skrydžių valdymo paslaugų teikėjai neturi jokių konkurentų. Realistiškai, netikslinga leisti konkuruoti dėl visų OEV paslaugų teikimo per trumpą ir vidutinės trukmės laikotarpį. Komisijos atliktos analizės rezultatai rodo, kad bent jau dabartinių technologijų taikymo sąlygomis pagrindinės skrydžių valdymo paslaugos yra natūrali monopolija. Nesant konkurencijos, tuo svarbiau užtikrinti tokių monopolistinių paslaugų teikėjų griežtą ir efektyvų ekonominį reguliavimą kaip konkurencijos garantą. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui, išdėstytam SES II+, kad Komisija taptų veiksminga OEV Europos reguliavimo institucija.

| 6.2 | 2004 m. priimtu pirmuoju BED teisės aktų rinkiniu siekta padidinti pagalbinių paslaugų veiksmingumą įdiegiant rinkos priemones. Praktiškai nuveikta nedaug, nors abiem atvejais, kai buvo imtasi tokių priemonių (Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje), buvo pasiekta teigiamų rezultatų (vieno ONPT duomenimis, buvo sutaupyta apie 50 proc., palyginti su internalizuotai teikiamomis pagalbinėmis paslaugomis). |
| --- | --- |

6.2

2004 m. priimtu pirmuoju BED teisės aktų rinkiniu siekta padidinti pagalbinių paslaugų veiksmingumą įdiegiant rinkos priemones. Praktiškai nuveikta nedaug, nors abiem atvejais, kai buvo imtasi tokių priemonių (Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje), buvo pasiekta teigiamų rezultatų (vieno ONPT duomenimis, buvo sutaupyta apie 50 proc., palyginti su internalizuotai teikiamomis pagalbinėmis paslaugomis).

| 6.3 | Būtų praktiškiau rengti pagalbinių paslaugų, tokių kaip meteorologijos, oro navigacijos informacijos, ryšių, navigacijos arba priežiūros paslaugų konkursus. Minėtas pagalbines paslaugas galėtų teikti nemažai bendrovių, kurios priklauso arba nepriklauso OEV sektoriui. Tas paslaugas galėtų teikti keletas bendrovių, kad kiek įmanoma padidėtų konkurencija, arba, atsižvelgiant į Eurokontrolės pasiūlymą, kurį ji pateikė neseniai atlikusi „centralizuotų paslaugų“ koncepcijos analizę, pavesti jas teikti vienai bendrovei arba bendrovių grupei, kurios galėtų padėti keletui pagrindinių paslaugų teikėjų. |
| --- | --- |

6.3

Būtų praktiškiau rengti pagalbinių paslaugų, tokių kaip meteorologijos, oro navigacijos informacijos, ryšių, navigacijos arba priežiūros paslaugų konkursus. Minėtas pagalbines paslaugas galėtų teikti nemažai bendrovių, kurios priklauso arba nepriklauso OEV sektoriui. Tas paslaugas galėtų teikti keletas bendrovių, kad kiek įmanoma padidėtų konkurencija, arba, atsižvelgiant į Eurokontrolės pasiūlymą, kurį ji pateikė neseniai atlikusi „centralizuotų paslaugų“ koncepcijos analizę, pavesti jas teikti vienai bendrovei arba bendrovių grupei, kurios galėtų padėti keletui pagrindinių paslaugų teikėjų.

| 6.4 | Komisijos nuomone, norint užtikrinti, kad pagalbinės paslaugos būtų veiksmingesnės, reikėtų taikyti rinkos priemones. Šiuose teisės aktuose Komisija siūlo toliau siekti atskirti tam tikras minėtas pagalbines paslaugas ir atverti pirmiau minėtų pagalbinių paslaugų rinką. Dauguma paslaugų, kurias pasiūlė Eurokontrolė pradiniame centralizuotų paslaugų teikėjų kandidatų sąraše, ir kurios siejasi su duomenų valdymu, galėtų teikti OEV nepriklausančios šalys. Todėl būtų galima kviesti dalyvauti konkursuose ne tik esamus ONPT, kad atsirastų šiek tiek konkurencijos, ypač viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

6.4

Komisijos nuomone, norint užtikrinti, kad pagalbinės paslaugos būtų veiksmingesnės, reikėtų taikyti rinkos priemones. Šiuose teisės aktuose Komisija siūlo toliau siekti atskirti tam tikras minėtas pagalbines paslaugas ir atverti pirmiau minėtų pagalbinių paslaugų rinką. Dauguma paslaugų, kurias pasiūlė Eurokontrolė pradiniame centralizuotų paslaugų teikėjų kandidatų sąraše, ir kurios siejasi su duomenų valdymu, galėtų teikti OEV nepriklausančios šalys. Todėl būtų galima kviesti dalyvauti konkursuose ne tik esamus ONPT, kad atsirastų šiek tiek konkurencijos, ypač viešuosiuose pirkimuose.

| 6.5 | Kai kurie BED iniciatyvos įgyvendinimo sunkumai gali būti siejami su NPI patiriamais sunkumais – išteklių ir kompetencijos stoka, taip pat su tuo, kad jos nėra pakankamai nepriklausomos nuo vyriausybių ir ONPT. Jeigu šios problemos nebus išspręstos, gali kilti rimtas pavojus BED įgyvendinimui. Skirtingai nei Europoje, kurioje veikia daugybė nacionalinių priežiūros institucijų (NPI), JAV yra viena reguliavimo institucija. ES vykdomas ONP reguliavimas – galbūt OEB pagrindu – pagerintų BED įgyvendinimo nuoseklumą bei vykdymo užtikrinimą ir padėtų sumažinti priežiūros sąnaudas, kurias padengia naudotojai, o galiausiai – vartotojai. |
| --- | --- |

6.5

Kai kurie BED iniciatyvos įgyvendinimo sunkumai gali būti siejami su NPI patiriamais sunkumais – išteklių ir kompetencijos stoka, taip pat su tuo, kad jos nėra pakankamai nepriklausomos nuo vyriausybių ir ONPT. Jeigu šios problemos nebus išspręstos, gali kilti rimtas pavojus BED įgyvendinimui. Skirtingai nei Europoje, kurioje veikia daugybė nacionalinių priežiūros institucijų (NPI), JAV yra viena reguliavimo institucija. ES vykdomas ONP reguliavimas – galbūt OEB pagrindu – pagerintų BED įgyvendinimo nuoseklumą bei vykdymo užtikrinimą ir padėtų sumažinti priežiūros sąnaudas, kurias padengia naudotojai, o galiausiai – vartotojai.

7.   Europos OEV sistema neturi būti suskaidyta

Europos OEV sistema neturi būti suskaidyta

| 7.1 | Oro erdvės susiskaidymą siekiama panaikinti perkuriant funkcinius oro erdvės blokus, t. y. tarpusavyje bendradarbiaujant ONPT, optimizuojant oro erdvės ir maršrutų per dideles teritorijas organizavimą ir naudojimą; šiomis priemonėmis būtų pasiekta masto ekonomija, sukurianti bendrą sinergiją. |
| --- | --- |

7.1

Oro erdvės susiskaidymą siekiama panaikinti perkuriant funkcinius oro erdvės blokus, t. y. tarpusavyje bendradarbiaujant ONPT, optimizuojant oro erdvės ir maršrutų per dideles teritorijas organizavimą ir naudojimą; šiomis priemonėmis būtų pasiekta masto ekonomija, sukurianti bendrą sinergiją.

| 7.2 | Nors valstybės narės ir jų ONPT dėjo nemažai pastangų kurdami funkcinius oro erdvės blokus, esminė pasiekta pažanga kelia nusivylimą. Paskelbta apie devynis blokus, tačiau nė vienu iš jų negalima visapusiškai naudotis; atrodo, kad dauguma tų blokų siekiama tik patenkinti oficialius reikalavimus, o ne stiprinti sinergiją arba masto ekonomiją. |
| --- | --- |

7.2

Nors valstybės narės ir jų ONPT dėjo nemažai pastangų kurdami funkcinius oro erdvės blokus, esminė pasiekta pažanga kelia nusivylimą. Paskelbta apie devynis blokus, tačiau nė vienu iš jų negalima visapusiškai naudotis; atrodo, kad dauguma tų blokų siekiama tik patenkinti oficialius reikalavimus, o ne stiprinti sinergiją arba masto ekonomiją.

| 7.3 | Tikrasis (ne vien formalusis) funkcinių oro erdvės blokų kūrimas dažnai buvo stabdomas baiminantis, kad įgyvendinus su tais blokais susijusius pokyčius ir racionalizavus paslaugas (pavyzdžiui, sutrumpinus maršrutus), sumažės pajamų, gaunamų iš mokesčių už oro navigacijos paslaugas, srautai (kai kuriais atvejais net daugiau kaip 30 proc.). Kita problema, su kuria susidūrė valstybės, buvo didelis darbuotojų, siekiančių išlaikyti dabartinį etatų skaičių, pasipriešinimas. Nors toks nesaugumo jausmas yra suprantamas, jis neturi pagrindo. Veiksmingesnis oro eismo valdymas sukuriant Bendrą Europos dangų, kuris būtų daugiau nei tik pavadinimas, kartu su sparčia technologijų pažanga patikimiau užtikrins nuolatinį oro eismo augimą Europoje, apsaugos užimtumą ir suteiks daugiau atsakomybės skrydžių vadovams, kurie atliks labiau vadybinio pobūdžio, priežiūros užduotis. |
| --- | --- |

7.3

Tikrasis (ne vien formalusis) funkcinių oro erdvės blokų kūrimas dažnai buvo stabdomas baiminantis, kad įgyvendinus su tais blokais susijusius pokyčius ir racionalizavus paslaugas (pavyzdžiui, sutrumpinus maršrutus), sumažės pajamų, gaunamų iš mokesčių už oro navigacijos paslaugas, srautai (kai kuriais atvejais net daugiau kaip 30 proc.). Kita problema, su kuria susidūrė valstybės, buvo didelis darbuotojų, siekiančių išlaikyti dabartinį etatų skaičių, pasipriešinimas. Nors toks nesaugumo jausmas yra suprantamas, jis neturi pagrindo. Veiksmingesnis oro eismo valdymas sukuriant Bendrą Europos dangų, kuris būtų daugiau nei tik pavadinimas, kartu su sparčia technologijų pažanga patikimiau užtikrins nuolatinį oro eismo augimą Europoje, apsaugos užimtumą ir suteiks daugiau atsakomybės skrydžių vadovams, kurie atliks labiau vadybinio pobūdžio, priežiūros užduotis.

| 7.4 | Be to, dabartines monopolijas norima išsaugoti argumentuojant galimomis nacionalinio suvereniteto problemomis, teisinantis karinės infrastruktūros apsauga, tikslais ir operacijomis Europos oro erdvėje. Nors tikrieji kariniai poreikiai yra pagrįstai saugomi pagal Bendro Europos dangaus iniciatyvą, dažnai neįmanoma tiksliai atskirti tokių teisėtų poreikių ir perdėtos nacionalinių interesų apsaugos. Paskirtosios oro erdvės pavyzdžių yra ir dėl to nekilo jokių nacionalinio suvereniteto problemų.
  Aviacijos srityje pagrindiniai nacionaliniai oro uostai buvo sėkmingai privatizuoti ir kai kurie tapo tarptautine nuosavybe. Iš esmės, OEV yra infrastruktūros paslauga, ir Europoje yra daug tarptautinės pagrindinių infrastruktūros paslaugų energetikos srityje, įskaitant tokią svarbi sritį kaip branduolinės energijos gamyba, telekomunikacijos, vanduo ir kt., privatizacijos pavyzdžių arba tokia privatizacija yra planuojama. Viena iš dalies privatizuota Europos ONP faktiškai iš dalies priklauso ne nacionaliniams interesams. |
| --- | --- |

7.4

Be to, dabartines monopolijas norima išsaugoti argumentuojant galimomis nacionalinio suvereniteto problemomis, teisinantis karinės infrastruktūros apsauga, tikslais ir operacijomis Europos oro erdvėje. Nors tikrieji kariniai poreikiai yra pagrįstai saugomi pagal Bendro Europos dangaus iniciatyvą, dažnai neįmanoma tiksliai atskirti tokių teisėtų poreikių ir perdėtos nacionalinių interesų apsaugos. Paskirtosios oro erdvės pavyzdžių yra ir dėl to nekilo jokių nacionalinio suvereniteto problemų.

Aviacijos srityje pagrindiniai nacionaliniai oro uostai buvo sėkmingai privatizuoti ir kai kurie tapo tarptautine nuosavybe. Iš esmės, OEV yra infrastruktūros paslauga, ir Europoje yra daug tarptautinės pagrindinių infrastruktūros paslaugų energetikos srityje, įskaitant tokią svarbi sritį kaip branduolinės energijos gamyba, telekomunikacijos, vanduo ir kt., privatizacijos pavyzdžių arba tokia privatizacija yra planuojama. Viena iš dalies privatizuota Europos ONP faktiškai iš dalies priklauso ne nacionaliniams interesams.

| 7.5 | EESRK pritaria Komisijos ketinimui tęsti valstybių narių (ypač tų, kuriose per ateinančius mėnesius nebus padaryta akivaizdi reformos įgyvendinimo pažanga) pažeidimų, susijusių su funkciniais oro erdvės blokais, nagrinėjimo procedūras. Kadangi galimybė visoms valstybėms narėms, Komisijai vadovaujant, BED įgyvendinti koordinuotai yra tikrai pati priimtiniausia, pažeidimų nagrinėjimo procedūras reikia taikyti griežtai, kaip kraštutinę priemonę dėl taisyklių nesilaikymo. Be to, Komisija yra teisi, kad tiems blokams reikėtų parinkti tokius organizacinius modelius, pagal kuriuos būtų galima kurti labiau integruotą veiklos vykdymo poreikius atitinkančią oro erdvę. |
| --- | --- |

7.5

EESRK pritaria Komisijos ketinimui tęsti valstybių narių (ypač tų, kuriose per ateinančius mėnesius nebus padaryta akivaizdi reformos įgyvendinimo pažanga) pažeidimų, susijusių su funkciniais oro erdvės blokais, nagrinėjimo procedūras. Kadangi galimybė visoms valstybėms narėms, Komisijai vadovaujant, BED įgyvendinti koordinuotai yra tikrai pati priimtiniausia, pažeidimų nagrinėjimo procedūras reikia taikyti griežtai, kaip kraštutinę priemonę dėl taisyklių nesilaikymo. Be to, Komisija yra teisi, kad tiems blokams reikėtų parinkti tokius organizacinius modelius, pagal kuriuos būtų galima kurti labiau integruotą veiklos vykdymo poreikius atitinkančią oro erdvę.

| 7.6 | EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui šiuose teisės aktuose toliau plėtoti funkcinių oro erdvės blokų sąvoką, kad ji būtų labiau susieta su veiklos rezultatais ir taptų lankstesne oro navigacijos paslaugų teikėjų priemone, pagrįsta sektoriaus partnerystėmis, ir kad taip būtų pasiekti BED veiklos rezultatų gerinimo sistemos tiksliniai rodikliai. |
| --- | --- |

7.6

EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui šiuose teisės aktuose toliau plėtoti funkcinių oro erdvės blokų sąvoką, kad ji būtų labiau susieta su veiklos rezultatais ir taptų lankstesne oro navigacijos paslaugų teikėjų priemone, pagrįsta sektoriaus partnerystėmis, ir kad taip būtų pasiekti BED veiklos rezultatų gerinimo sistemos tiksliniai rodikliai.

8.   Eurokontrolės vaidmuo

Eurokontrolės vaidmuo

| 8.1 | Eurokontrolei tenka nepaprastai svarbus vaidmuo įgyvendinant BED iniciatyvą. Iš pradžių jos uždavinys buvo nustatyti bendrą skrydžių valdymo sistemą šešiose Europos valstybėse, o bėgant metams ji perėmė nemažai kitų užduočių. Atsiradus Bendro Europos dangaus projektui, Eurokontrolė turėtų vėl sutelkti pagrindinį dėmesį į savo pagrindinę užduotį – paslaugų teikimo koordinavimą. |
| --- | --- |

8.1

Eurokontrolei tenka nepaprastai svarbus vaidmuo įgyvendinant BED iniciatyvą. Iš pradžių jos uždavinys buvo nustatyti bendrą skrydžių valdymo sistemą šešiose Europos valstybėse, o bėgant metams ji perėmė nemažai kitų užduočių. Atsiradus Bendro Europos dangaus projektui, Eurokontrolė turėtų vėl sutelkti pagrindinį dėmesį į savo pagrindinę užduotį – paslaugų teikimo koordinavimą.

| 8.2 | Siekdamos geriau koordinuoti savo veiklą, ES ir Eurokontrolė 2012 m. pasirašė aukšto lygio susitarimą (14), kuriame pripažįstamas Eurokontrolės indėlis, kurį ji gali įnešti kuriant veiksmingą Europos OEV sistemą, padėdama Komisijai, t. y. vienintelei ES paskirtai Europos OEV reguliavimo institucijai. Šiuo požiūriu Eurokontrolė ir toliau rems Komisiją bei EASA ir padės joms rengti atitinkamų taisyklių ir reglamentų projektus. |
| --- | --- |

8.2

Siekdamos geriau koordinuoti savo veiklą, ES ir Eurokontrolė 2012 m. pasirašė aukšto lygio susitarimą (14), kuriame pripažįstamas Eurokontrolės indėlis, kurį ji gali įnešti kuriant veiksmingą Europos OEV sistemą, padėdama Komisijai, t. y. vienintelei ES paskirtai Europos OEV reguliavimo institucijai. Šiuo požiūriu Eurokontrolė ir toliau rems Komisiją bei EASA ir padės joms rengti atitinkamų taisyklių ir reglamentų projektus.

14

| 8.3 | Iki šiol nuveikta nemažai, o 2013 m. prasidėjo galutinis Eurokontrolės reformos etapas. Ji ir toliau liks tarpvyriausybine organizacija, nors jos įstatai ir sprendimus priimantys organai (pavyzdžiui, laikinoji taryba) kol kas neatitinka naujausios reformos rezultatų. Komisija remia vykdomą Eurokontrolės reformą, kuria siekiama sutelkti dėmesį į Europos OEV tinklo valdymą ir veikimą. ES šį itin svarbų Eurokontrolės vaidmenį jau pripažino įgaliodama ją vykdyti BED teisės aktuose nustatytas tinklo valdymo funkcijas. Tokius pokyčius reikėtų skatinti nė kiek nenukrypstant nuo BED teisės aktų ir įgyvendinant projektą SESAR. Be to, tų pokyčių nebus galima įgyvendinti nepakeitus šios organizacijos valdymo būdo, t. y. tol, kol sektoriaus subjektai neturės svaraus balso. |
| --- | --- |

8.3

Iki šiol nuveikta nemažai, o 2013 m. prasidėjo galutinis Eurokontrolės reformos etapas. Ji ir toliau liks tarpvyriausybine organizacija, nors jos įstatai ir sprendimus priimantys organai (pavyzdžiui, laikinoji taryba) kol kas neatitinka naujausios reformos rezultatų. Komisija remia vykdomą Eurokontrolės reformą, kuria siekiama sutelkti dėmesį į Europos OEV tinklo valdymą ir veikimą. ES šį itin svarbų Eurokontrolės vaidmenį jau pripažino įgaliodama ją vykdyti BED teisės aktuose nustatytas tinklo valdymo funkcijas. Tokius pokyčius reikėtų skatinti nė kiek nenukrypstant nuo BED teisės aktų ir įgyvendinant projektą SESAR. Be to, tų pokyčių nebus galima įgyvendinti nepakeitus šios organizacijos valdymo būdo, t. y. tol, kol sektoriaus subjektai neturės svaraus balso.

| 8.4 | Kadangi veiklos rezultatų gerinimo sistema yra svarbi siekiant BED, atsakomybė už ES valstybių narių eismo ir mokesčio už vienetą prognozių peržiūra turėtų būti perduota iš Eurokontrolės išplėstos sudėties komiteto Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai, kuri turėtų juos atidžiai išanalizuoti Komisijos vardu. Kadangi išplėstos sudėties komitetas yra atskaitingas Eurokontrolės laikinajai tarybai, ES valstybės narės pasiūlė ES valstybių narių eismo ir mokesčio už vienetą prognozių apžvalgą perduoti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai, nes taip bus logiškiau pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą ir pagal pasiūlytą Komisijos kaip Europos OEV ekonominio reguliavimo institucijos funkciją. Europos Sąjungai nepriklausančių valstybių Eurokontrolės eismo ir mokesčio už vienetą prognozių apžvalgą, kuri atliekama pagal BED veiklos rezultatų gerinimo sistemą, ir toliau turėtų atlikti Eurokontrolės išplėstos sudėties komitetas. |
| --- | --- |

8.4

Kadangi veiklos rezultatų gerinimo sistema yra svarbi siekiant BED, atsakomybė už ES valstybių narių eismo ir mokesčio už vienetą prognozių peržiūra turėtų būti perduota iš Eurokontrolės išplėstos sudėties komiteto Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai, kuri turėtų juos atidžiai išanalizuoti Komisijos vardu. Kadangi išplėstos sudėties komitetas yra atskaitingas Eurokontrolės laikinajai tarybai, ES valstybės narės pasiūlė ES valstybių narių eismo ir mokesčio už vienetą prognozių apžvalgą perduoti veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai, nes taip bus logiškiau pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą ir pagal pasiūlytą Komisijos kaip Europos OEV ekonominio reguliavimo institucijos funkciją. Europos Sąjungai nepriklausančių valstybių Eurokontrolės eismo ir mokesčio už vienetą prognozių apžvalgą, kuri atliekama pagal BED veiklos rezultatų gerinimo sistemą, ir toliau turėtų atlikti Eurokontrolės išplėstos sudėties komitetas.

| 8.5 | Europos Komisija paskyrė Eurokontrolę atlikti tinklo valdytojo funkciją tinklo valdytojo valdybai vykdant valdymą. Jau dabar akivaizdu, kad tinklo valdytojo funkcija yra naudinga. |
| --- | --- |

8.5

Europos Komisija paskyrė Eurokontrolę atlikti tinklo valdytojo funkciją tinklo valdytojo valdybai vykdant valdymą. Jau dabar akivaizdu, kad tinklo valdytojo funkcija yra naudinga.

| 8.6 | Kaip tikslą reikėtų išsikelti sektoriaus subjektų partnerystes, kurias įgyvendinant paslaugos būtų teikiamos veiksmingiau – tai atitiktų ir tolesnę Eurokontrolės reformą. Tuomet ONPT ir oro erdvės naudotojai galėtų dalyvauti tinklo valdytojo vykdomoje veikloje pagal bendros įmonės modelį. Taikant tokį modelį tinklo valdytojas būtų atskirtas nuo reguliavimo įstaigų, nes jam tektų ne tiek tarpvyriausybinės organizacijos, prižiūrinčios funkcinių oro erdvės blokų darbą, funkcijos, bet būtų siekiama racionalesnio oro navigacijos paslaugų koordinavimo, nukreipto į veiksmingesnio ir ekonomiškai efektyvesnio Europos oro erdvės tinklo sukūrimą, kuris vertas Bendro Europos dangaus pavadinimo. |
| --- | --- |

8.6

Kaip tikslą reikėtų išsikelti sektoriaus subjektų partnerystes, kurias įgyvendinant paslaugos būtų teikiamos veiksmingiau – tai atitiktų ir tolesnę Eurokontrolės reformą. Tuomet ONPT ir oro erdvės naudotojai galėtų dalyvauti tinklo valdytojo vykdomoje veikloje pagal bendros įmonės modelį. Taikant tokį modelį tinklo valdytojas būtų atskirtas nuo reguliavimo įstaigų, nes jam tektų ne tiek tarpvyriausybinės organizacijos, prižiūrinčios funkcinių oro erdvės blokų darbą, funkcijos, bet būtų siekiama racionalesnio oro navigacijos paslaugų koordinavimo, nukreipto į veiksmingesnio ir ekonomiškai efektyvesnio Europos oro erdvės tinklo sukūrimą, kuris vertas Bendro Europos dangaus pavadinimo.

| 8.7 | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, išdėstytą šiame teisės aktų rinkinyje, sustiprinti tinklo valdytojo vaidmenį remiantis racionalizuota valdymo struktūra, pagal kurią sektoriaus subjektams (ONPT, oro erdvės naudotojams ir oro uostams) suteikiamas svarbesnis vaidmuo. |
| --- | --- |

8.7

EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, išdėstytą šiame teisės aktų rinkinyje, sustiprinti tinklo valdytojo vaidmenį remiantis racionalizuota valdymo struktūra, pagal kurią sektoriaus subjektams (ONPT, oro erdvės naudotojams ir oro uostams) suteikiamas svarbesnis vaidmuo.

9.   Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) vaidmuo OEV

Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) vaidmuo OEV

| 9.1 | ES aviacijos saugos politikoje EASA pirmą kartą buvo nurodyta 2002 m.; šios agentūros tikslas – pasiekti aukštą ir vienodą saugos lygį, tačiau toliau siekti tradicinių ES tikslų, susijusių su vienodų sąlygų sudarymu, laisvu judėjimu, aplinkos apsauga, besidubliuojančių nuostatų panaikinimu, ICAO (15) taisyklių viešinimu ir kt. |
| --- | --- |

9.1

ES aviacijos saugos politikoje EASA pirmą kartą buvo nurodyta 2002 m.; šios agentūros tikslas – pasiekti aukštą ir vienodą saugos lygį, tačiau toliau siekti tradicinių ES tikslų, susijusių su vienodų sąlygų sudarymu, laisvu judėjimu, aplinkos apsauga, besidubliuojančių nuostatų panaikinimu, ICAO (15) taisyklių viešinimu ir kt.

15

| 9.2 | Teisės aktuose Komisija raginama siūlyti pakeitimus, kuriais būtų panaikintos besidubliuojančios nuostatos, kai tik bus nustatytos atitinkamos EASA steigimo reglamento įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

9.2

Teisės aktuose Komisija raginama siūlyti pakeitimus, kuriais būtų panaikintos besidubliuojančios nuostatos, kai tik bus nustatytos atitinkamos EASA steigimo reglamento įgyvendinimo taisyklės.

| 9.3 | Tačiau OEV skiriasi tuo, kad čia atskiriamos su sauga susijusios ir nesusijusios taisyklės, atsižvelgiant į tai, kad Eurokontrolei tenka svarus, nors ir ribotas, vaidmuo sprendžiant su sauga nesusijusius klausimus. |
| --- | --- |

9.3

Tačiau OEV skiriasi tuo, kad čia atskiriamos su sauga susijusios ir nesusijusios taisyklės, atsižvelgiant į tai, kad Eurokontrolei tenka svarus, nors ir ribotas, vaidmuo sprendžiant su sauga nesusijusius klausimus.

| 9.4 | Netrukus bus pradėtas įgyvendinti projektas SESAR ir gali padidėti įvairių techninių taisyklių derinimo problema, nes teisės aktuose privaloma numatyti visas atitinkamas technologijas ir sąvokas arba jas paversti privalomomis. Reikia pereiti (EASA kaip skėtinei organizacijai padedant) prie vienos reguliavimo strategijos, taisyklėmis grindžiamos struktūros ir konsultacijų proceso. |
| --- | --- |

9.4

Netrukus bus pradėtas įgyvendinti projektas SESAR ir gali padidėti įvairių techninių taisyklių derinimo problema, nes teisės aktuose privaloma numatyti visas atitinkamas technologijas ir sąvokas arba jas paversti privalomomis. Reikia pereiti (EASA kaip skėtinei organizacijai padedant) prie vienos reguliavimo strategijos, taisyklėmis grindžiamos struktūros ir konsultacijų proceso.

| 9.5 | Komisija šiuose teisės aktuose siūlo panaikinti besidubliuojančias BED ir EASA reglamentų nuostatas ir atitinkamai padalyti darbus skirtingoms institucijoms. Todėl Komisija dėmesį turėtų skirti pagrindiniams ekonominio reguliavimo klausimams, o EASA turėtų užtikrinti, kad visos techninės taisyklės būtų rengiamos koordinuotai ir būtų vykdoma koordinuota jų įgyvendinimo priežiūra. |
| --- | --- |

9.5

Komisija šiuose teisės aktuose siūlo panaikinti besidubliuojančias BED ir EASA reglamentų nuostatas ir atitinkamai padalyti darbus skirtingoms institucijoms. Todėl Komisija dėmesį turėtų skirti pagrindiniams ekonominio reguliavimo klausimams, o EASA turėtų užtikrinti, kad visos techninės taisyklės būtų rengiamos koordinuotai ir būtų vykdoma koordinuota jų įgyvendinimo priežiūra.

10.   Socialinis dialogas

Socialinis dialogas

| 10.1 | Kaip nurodyta neseniai priimtojo EESRK tiriamojoje nuomonėje (16) dėl BEDII+, reikia skubiai pradėti vykdyti socialinį dialogą su visais aviacijos vertės grandinės suinteresuotaisiais subjektais. Jis labai svarbus BED įgyvendinimui. |
| --- | --- |

10.1

Kaip nurodyta neseniai priimtojo EESRK tiriamojoje nuomonėje (16) dėl BEDII+, reikia skubiai pradėti vykdyti socialinį dialogą su visais aviacijos vertės grandinės suinteresuotaisiais subjektais. Jis labai svarbus BED įgyvendinimui.

16

| 10.2 | Šiuo atžvilgiu reikėtų nustatyti ES standartus siekiant stiprinti užimtumą aviacijos sektoriuje ir jo teikiamų paslaugų kokybę. Šiuo tikslu esminis vaidmuo tenka penktojo BED ramsčio įgyvendinimui siekiant, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į iššūkius užimtumo, darbuotojų judumo, pokyčių personalo valdymo ir kvalifikacijos kėlimo srityse. Todėl reikėtų stiprinti socialinį dialogą, kuris turėtų apimti ne vien tik oro eismo valdymo sektorių, bet ir kitus socialinius partnerius – ne tik oro navigacijos paslaugų teikėjus – ir būtų atvertas diskusijoms apie socialines pasekmes oro navigacijos paslaugų teikėjų įmonių, aviacijos įmonių ir oro uostų darbuotojams bei diskusijai tema, kaip apskritai išsaugoti darbo vietas aviacijos sektoriuje. |
| --- | --- |

10.2

Šiuo atžvilgiu reikėtų nustatyti ES standartus siekiant stiprinti užimtumą aviacijos sektoriuje ir jo teikiamų paslaugų kokybę. Šiuo tikslu esminis vaidmuo tenka penktojo BED ramsčio įgyvendinimui siekiant, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į iššūkius užimtumo, darbuotojų judumo, pokyčių personalo valdymo ir kvalifikacijos kėlimo srityse. Todėl reikėtų stiprinti socialinį dialogą, kuris turėtų apimti ne vien tik oro eismo valdymo sektorių, bet ir kitus socialinius partnerius – ne tik oro navigacijos paslaugų teikėjus – ir būtų atvertas diskusijoms apie socialines pasekmes oro navigacijos paslaugų teikėjų įmonių, aviacijos įmonių ir oro uostų darbuotojams bei diskusijai tema, kaip apskritai išsaugoti darbo vietas aviacijos sektoriuje.

2013 m. gruodžio 11 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 182, 2009 8 4, p. 50–55; OL C 376, 2011 12 22, p. 38–43; OL C 198, 2013 7 10, p. 9–13.

1

(2)  Žr.OL C 198, 2013 7 10, p. 9–13 (4.7 punktas).

2

(3)  OL C 198, 2013 7 10, p. 51–55.

3

(4)  Ten pat.

4

(5)  COM(2013) 410 final.

5

(6)  COM(2013) 409 final.

6

(7)  COM(2013) 408 final.

7

(8)  SWD(2013) 206 final.

8

(9)  COM(2013) 409 ir 410 final.

9

(10)  Žr. apžvalginę lentelę „2014 m. vienetinių tarifų skaičiavimas – koregavimai ir pajamos“ („Calculation of 2014 Unit Rates – Adjustments and revenues“) informaciniame dokumente „Maršruto mokesčių sąnaudų bazių ir vienetinių tarifų pradinės sąmatos“ („Initial Estimates of the Route Charges Cost-Bases and Unit Rates“), paskelbė Išplėstos sudėties komitetas dėl Eurokontrolės maršruto rinkliavų, 2013 m. liepos 16 d., p. 6.; http://www.eurocontrol.int/sites/default/files/content/documents/route-charges/operation-reports/cer-99-2013-3452-fin_item_2-en.pdf

10

(11)  Plg. Eurokontrolės 2010 m. ataskaita dėl JAV ir Europos su oro eismo valdymu susijusių veiklos rezultatų palyginimo.

11

(12)  OL C 198, 2013 7 10, p. 9.

12

(13)  Pirmasis sektoriaus konsultacinės įstaigos posėdis įvyko 2004 m. Komisijos interneto svetainėje skelbiama, kad įstaiga „suteikia galimybę visiems sektoriaus subjektams nurodyti Europos Komisijai, ko jie tikisi iš Bendro Europos dangaus ir pareikšti savo nuomonę dėl politikos galimybių ir terminų. Komisija ketina naudotis sektoriaus konsultacinės įstaigos rekomendacijomis ne tik rengdama teisėkūros iniciatyvas, bet ir vykdydama savo standartizavimo, mokslinių tyrimų ir infrastruktūros investicijų veiklą. (http://ec.europa.eu/transport/modes/air/single_european_sky/consultation_body_en.htm)

13

acinės įstaigos rekomendacijomis ne tik rengdama teisėkūros iniciatyvas, bet ir vykdydama savo standartizavimo, mokslinių tyrimų ir infrastruktūros investicijų veiklą.

http://ec.europa.eu/trans

(14)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/lt/12/st13/st13792.lt12.pdf.

14

(15)  Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija.

15

(16)  OL C 198, 2013 7 10, p. 9.

16

---