# Euroopan unionin L 172/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 172 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta12. kesäkuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 172

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta12. kesäkuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 620/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU mukaisista kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon sovellettavista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (
  1
  ) | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 621/2014, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 26 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/346/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä toukokuuta 2014, merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksiin liittyvästä Euroopan unionin puolesta kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa esitettävästä kannasta | 28 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 620/2014, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU mukaisista kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon sovellettavista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (
  1
  )

1

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 621/2014, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

26

PÄÄTÖKSET

2014/346/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 26 päivänä toukokuuta 2014, merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksiin liittyvästä Euroopan unionin puolesta kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa esitettävästä kannasta

28

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 496/13/KOL, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamisesta (Islanti) | 36 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 91/14/KOL, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, Norjan aluetukikartasta 2014–2020 (Norja) | 52 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 496/13/KOL, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamisesta (Islanti)

36

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 91/14/KOL, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, Norjan aluetukikartasta 2014–2020 (Norja)

52

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1242/2013, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cordero Segureño (SMM)) ( EUVL L 323, 4.12.2013 ) | 59 |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 900/2008, annettu 16 päivänä syyskuuta 2008, tiettyjä maataloustuotteista valmistettuja tavaroita koskevan tuontijärjestelmän soveltamiseksi tarvittavista määritysmenetelmistä ja muista teknisistä säännöksistä ( EUVL L 248, 17.9.2008 ) | 60 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1242/2013, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cordero Segureño (SMM)) ( EUVL L 323, 4.12.2013 )

( EUVL L 323, 4.12.2013 )

59

*

Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 900/2008, annettu 16 päivänä syyskuuta 2008, tiettyjä maataloustuotteista valmistettuja tavaroita koskevan tuontijärjestelmän soveltamiseksi tarvittavista määritysmenetelmistä ja muista teknisistä säännöksistä ( EUVL L 248, 17.9.2008 )

( EUVL L 248, 17.9.2008 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 620/2014,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU mukaisista kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon sovellettavista teknisistä täytäntöönpanostandardeista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 50 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehokkaan ja oikea-aikaisen yhteistyön varmistamiseksi tietojenvaihdon olisi oltava kaksisuuntaista näiden viranomaisten valvontavaltuuksien puitteissa. Sen vuoksi olisi vahvistettava vakioidut muodot, lomakkeet ja toimintamenettelyt, määräajat mukaan luettuina, tietojenvaihtoa varten tilanteisiin, joissa toiminnan oletetaan jatkuvan, sekä maksuvalmiuskriisitilanteisiin. Säännöllisin väliajoin vaihdettavia tietoja varten olisi lisäksi vahvistettava yhdenmukaistetut toimitusvälit ja viimeiset ilmoituspäivämäärät siten, että tietojenvaihto tapahtuu puolivuosittain tai vuosittain. Jotta vaihdettavat tiedot olisivat mahdollisimman tuoreita, toimivaltaisten viranomaisten olisi kuitenkin vaihdettava tietoja niin varhain kuin käytännössä on mahdollista, jo ennen viimeisten ilmoituspäivämäärien umpeutumista. |
| --- | --- |

(1)

Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehokkaan ja oikea-aikaisen yhteistyön varmistamiseksi tietojenvaihdon olisi oltava kaksisuuntaista näiden viranomaisten valvontavaltuuksien puitteissa. Sen vuoksi olisi vahvistettava vakioidut muodot, lomakkeet ja toimintamenettelyt, määräajat mukaan luettuina, tietojenvaihtoa varten tilanteisiin, joissa toiminnan oletetaan jatkuvan, sekä maksuvalmiuskriisitilanteisiin. Säännöllisin väliajoin vaihdettavia tietoja varten olisi lisäksi vahvistettava yhdenmukaistetut toimitusvälit ja viimeiset ilmoituspäivämäärät siten, että tietojenvaihto tapahtuu puolivuosittain tai vuosittain. Jotta vaihdettavat tiedot olisivat mahdollisimman tuoreita, toimivaltaisten viranomaisten olisi kuitenkin vaihdettava tietoja niin varhain kuin käytännössä on mahdollista, jo ennen viimeisten ilmoituspäivämäärien umpeutumista.

| (2) | Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava toisilleen kaikista sellaisista mahdollisista tilanteista, jotka vaikuttavat jonkin sivuliikkeen rahoitusvakauteen tai toimintaan, ja toimitettava kaikki olennaiset ja merkitykselliset tiedot asianomaisesta tilanteesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä asetuksessa vahvistettujen vakiomuotoista tietojenvaihtoa koskevien menettelyjen soveltamista. |
| --- | --- |

(2)

Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava toisilleen kaikista sellaisista mahdollisista tilanteista, jotka vaikuttavat jonkin sivuliikkeen rahoitusvakauteen tai toimintaan, ja toimitettava kaikki olennaiset ja merkitykselliset tiedot asianomaisesta tilanteesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä asetuksessa vahvistettujen vakiomuotoista tietojenvaihtoa koskevien menettelyjen soveltamista.

| (3) | Koska vastaanottavissa jäsenvaltioissa toimivat sivuliikkeet eroavat toisistaan kooltaan, monitahoisuudeltaan ja merkitykseltään, on tärkeää, että tietojenvaihtoon sovelletaan suhteellisuusperiaatetta. Niillä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat sellaisista sivuliikkeistä, joita pidetään direktiivin 2013/36/EU 51 artiklan mukaisesti merkittävinä, on laajemmat tietotarpeet, ja tämä olisi otettava huomioon tietojenvaihtoon käytettävissä muodoissa ja lomakkeissa sekä tietojenvaihdon tiheydessä. |
| --- | --- |

(3)

Koska vastaanottavissa jäsenvaltioissa toimivat sivuliikkeet eroavat toisistaan kooltaan, monitahoisuudeltaan ja merkitykseltään, on tärkeää, että tietojenvaihtoon sovelletaan suhteellisuusperiaatetta. Niillä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat sellaisista sivuliikkeistä, joita pidetään direktiivin 2013/36/EU 51 artiklan mukaisesti merkittävinä, on laajemmat tietotarpeet, ja tämä olisi otettava huomioon tietojenvaihtoon käytettävissä muodoissa ja lomakkeissa sekä tietojenvaihdon tiheydessä.

| (4) | Jotta tiedot toimitettaisiin asianomaisille henkilöille tehokkaasti ja varmistettaisiin tietojen pysyminen luottamuksellisina, toimivaltaisten viranomaisten olisi laadittava yhteyshenkilöluetteloita, asetettava ne saataville ja päivitettävä niitä säännöllisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jotta tiedot toimitettaisiin asianomaisille henkilöille tehokkaasti ja varmistettaisiin tietojen pysyminen luottamuksellisina, toimivaltaisten viranomaisten olisi laadittava yhteyshenkilöluetteloita, asetettava ne saataville ja päivitettävä niitä säännöllisesti.

| (5) | Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen tietojenvaihto ei rajoitu vain sentyyppisiin tietoihin, jotka mainitaan direktiivin 2013/36/EU 50 artiklassa, eikä näin ollen tässä asetuksessa mainitun tyyppisiin tietoihin. Erityisesti direktiivissä 2013/36/EU säädetään tietojenvaihdosta, joka koskee paikalla tehtäviä sivuliikkeiden tarkastuksia, sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden käyttöön liittyviä ilmoituksia sekä toimenpiteitä, varotoimenpiteet mukaan luettuina, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat sivuliikkeiden ja niiden emoyritysten osalta. Sen vuoksi tässä asetuksessa ei pitäisi säätää näitä osa-alueita koskevista tietojenvaihtovaatimuksista. |
| --- | --- |

(5)

Kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen tietojenvaihto ei rajoitu vain sentyyppisiin tietoihin, jotka mainitaan direktiivin 2013/36/EU 50 artiklassa, eikä näin ollen tässä asetuksessa mainitun tyyppisiin tietoihin. Erityisesti direktiivissä 2013/36/EU säädetään tietojenvaihdosta, joka koskee paikalla tehtäviä sivuliikkeiden tarkastuksia, sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden käyttöön liittyviä ilmoituksia sekä toimenpiteitä, varotoimenpiteet mukaan luettuina, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat sivuliikkeiden ja niiden emoyritysten osalta. Sen vuoksi tässä asetuksessa ei pitäisi säätää näitä osa-alueita koskevista tietojenvaihtovaatimuksista.

| (6) | Vakioiduissa muodoissa, lomakkeissa ja menettelyissä olisi käsiteltävä myös sellaista tietojenvaihtoa, joka koskee rajat ylittävien palvelujen tarjonnan muodossa vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoitettua toimintaa. |
| --- | --- |

(6)

Vakioiduissa muodoissa, lomakkeissa ja menettelyissä olisi käsiteltävä myös sellaista tietojenvaihtoa, joka koskee rajat ylittävien palvelujen tarjonnan muodossa vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoitettua toimintaa.

| (7) | Rajat ylittävien palvelujen luonteen vuoksi vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole tietoja niiden lainkäyttöalueella harjoitettavasta toiminnasta, ja on olennaisen tärkeää määrittää tietojenvaihdossa noudatettavat menettelyt, jotta voidaan turvata rahoitusvakaus ja valvoa toimilupaehtojen noudattamista sekä erityisesti sitä, tarjoaako laitos palveluja annettujen ilmoitusten mukaisesti. Tällaiset tiedot ovat tärkeitä, mutta niiden keräämisestä ja vastaanottavien jäsenvaltioiden kaikille toimivaltaisille viranomaisille levittämisestä mahdollisesti aiheutuvan rasituksen välttämiseksi tiedot olisi pikemminkin toimitettava vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kuin säännöllisin määräajoin. |
| --- | --- |

(7)

Rajat ylittävien palvelujen luonteen vuoksi vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla ei ole tietoja niiden lainkäyttöalueella harjoitettavasta toiminnasta, ja on olennaisen tärkeää määrittää tietojenvaihdossa noudatettavat menettelyt, jotta voidaan turvata rahoitusvakaus ja valvoa toimilupaehtojen noudattamista sekä erityisesti sitä, tarjoaako laitos palveluja annettujen ilmoitusten mukaisesti. Tällaiset tiedot ovat tärkeitä, mutta niiden keräämisestä ja vastaanottavien jäsenvaltioiden kaikille toimivaltaisille viranomaisille levittämisestä mahdollisesti aiheutuvan rasituksen välttämiseksi tiedot olisi pikemminkin toimitettava vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kuin säännöllisin määräajoin.

| (8) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 524/2014 (2) täsmennetään, minkä tyyppisiä tietoja toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava keskenään, joten nyt annettavaa täytäntöönpanoasetusta olisi pidettävä delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 tarpeellisena seurauksena. |
| --- | --- |

(8)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 524/2014 (2) täsmennetään, minkä tyyppisiä tietoja toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava keskenään, joten nyt annettavaa täytäntöönpanoasetusta olisi pidettävä delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 tarpeellisena seurauksena.

| (9) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’) on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(9)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’) on toimittanut komissiolle.

| (10) | EPV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(10)

EPV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan tiedonantovelvollisuuksia varten vakioidut muodot, lomakkeet ja menettelyt, jotka ovat omiaan helpottamaan sellaisten laitosten valvontaa, jotka toimivat sivuliikkeen kautta tai palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa niiden pääkonttori sijaitsee.

Tätä asetusta sovelletaan delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 524/2014 säädettyihin tietoihin.

2 artikla

Ilmoituspäivämäärä ja tietojenvaihdon tiheys sivuliikkeen kautta toimivien laitosten tapauksessa

1.   Tiedot kaikista sellaisista tilanteista, jotka koskevat lakisääteisten tai sääntelyvaatimusten noudattamatta jättämistä, valvontatoimenpiteiden tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden soveltamista tai hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten määräämistä, on toimitettava ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään 14 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat todenneet noudattamatta jättämisen, kun on sovellettu valvontatoimenpiteitä tai muita hallinnollisia toimenpiteitä tai kun on määrätty hallinnollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia.

2.   Kun kyseessä on direktiivin 2013/36/EU 51 artiklan mukaisesti merkittävänä pidetty sivuliike, kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava maksuvalmiutta ja maksuvalmiuden valvonnassa tehtyjä havaintoja koskevat määrälliset tiedot kyseistä merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kaksi kertaa vuodessa ja viimeistään seuraavina ilmoituspäivämäärinä:

| a) | vuosittain 28 päivänä helmikuuta käyttäen tilannepäivänä edeltävän vuoden joulukuun 31 päivää; |
| --- | --- |

a)

vuosittain 28 päivänä helmikuuta käyttäen tilannepäivänä edeltävän vuoden joulukuun 31 päivää;

| b) | vuosittain 31 päivänä elokuuta käyttäen tilannepäivänä edeltävää kesäkuun 30 päivää. |
| --- | --- |

b)

vuosittain 31 päivänä elokuuta käyttäen tilannepäivänä edeltävää kesäkuun 30 päivää.

3.   Muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava vuosittain ja viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta käyttäen tilannepäivänä edeltävää joulukuun 31 päivää lukuun ottamatta laitosten liikkeenjohtoa ja omistusta koskevia tietoja, jotka on toimitettava tuoreimpien saatavissa olevien tietojen pohjalta.

3 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten välisissä tietotoimituksissa noudatettavat toimintamenettelyt

1.   Kotijäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pidettävä kustakin laitoksesta yllä luetteloa, joka sisältää asianomaiset yhteystiedot kotijäsenvaltion ja vastanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten, myös yhteystiedot kriisitilanteita varten, ja annettava luettelo vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön.

Vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille yhteystietonsa ja kyseisiin yhteystietoihin tehdyt mahdolliset muutokset ilman aiheetonta viivytystä. Kotijäsenvaltion ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarkistettava yhteystietoluettelo joka vuosi.

2.   Tiedot on vaihdettava kirjallisessa tai sähköisessä muodossa, ja ne on osoitettava 1 kohdassa tarkoitetussa yhteystietoluettelossa yksilöidyille asianomaisille yhteyshenkilöille, jollei tietoja pyytävä toimivaltainen viranomainen toisin määritä.

3.   Kun tietoja vaihdetaan sähköisessä muodossa, on käytettävä suojattuja viestintäkanavia, jolleivät toimivaltaiset viranomaiset katso aiheelliseksi käyttää suojaamattomia viestintäkanavia.

4.   Seuraavat tiedot voidaan toimittaa suullisesti, ennen kuin ne vahvistetaan kirjallisessa tai sähköisessä muodossa:

| a) | tiedot lakisääteisten tai sääntelyvaatimusten noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

a)

tiedot lakisääteisten tai sääntelyvaatimusten noudattamatta jättämisestä;

| b) | tiedot valvontatoimenpiteiden tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden soveltamisesta; |
| --- | --- |

b)

tiedot valvontatoimenpiteiden tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden soveltamisesta;

| c) | tiedot hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä; |
| --- | --- |

c)

tiedot hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä;

| d) | tiedot maksuvalmiuskriisitilanteista. |
| --- | --- |

d)

tiedot maksuvalmiuskriisitilanteista.

5.   Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava tietojen vastaanottaminen. Kun tiedot on toimitettu sähköisessä muodossa käyttämällä suojattua viestintäkanavaa, vahvistus on toimitettava samaa kanavaa käyttämällä. Vahvistus ei ole tarpeen, jos tiedot on toimitettu suullisesti tai käyttämällä sellaista suojattua viestintäkanavaa, jonka avulla lähettäjä pystyy saamaan vahvistuksen siitä, että vastaanottaja on saanut kyseiset tiedot.

6.   Jos on perustettu valvontakollegio direktiivin 2013/36/EU 51 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jos kaikkia laitoksen sivuliikkeitä pidetään merkittävinä, tämän artiklan 1–5 kohtaa ei sovelleta. Sellaisissa tapauksissa tiedot on vaihdettava käyttämällä direktiivin 2013/36/EU 51 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa kirjallisissa järjestelyissä vahvistettua menettelyä.

4 artikla

Sivuliikkeen kautta toimivia laitoksia koskevassa tietojenvaihdossa käytettävät muodot ja lomakkeet

1.   Edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut määrälliset tiedot on vaihdettava käyttämällä liitteessä I olevassa 1 osassa määritettyä lomaketta, ja ne on toimitettava kyseisessä lomakkeessa määritetyssä muodossa.

2.   Muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut laitoksen maksuvalmiutta ja vakavaraisuutta koskevat määrälliset tiedot on vaihdettava käyttämällä liitteessä I olevassa 2 osassa määritettyä lomaketta, ja ne on toimitettava kyseisessä lomakkeessa määritetyssä muodossa.

3.   Palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla tarjottujen palvelujen volyymiä koskevat määrälliset tiedot on vaihdettava käyttämällä liitteessä I olevassa 3 osassa määritettyä lomaketta, ja ne on toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa.

4.   Vastaanottavaan jäsenvaltioon perustetun sivuliikkeen markkinaosuuksia koskevat määrälliset tiedot on vaihdettava käyttämällä liitteessä I olevassa 4 osassa määritettyä lomaketta, ja ne on toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa.

5.   Muut kuin määrälliset tiedot, jotka eivät ole 6, 7 ja 8 kohdassa tarkoitettuja tietoja, on vaihdettava käyttämällä asianomaisia lomakkeita ja toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa seuraavasti:

| a) | liitteessä I olevassa 2 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat laitoksen maksuvalmiutta ja vakavaraisuutta; |
| --- | --- |

a)

liitteessä I olevassa 2 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat laitoksen maksuvalmiutta ja vakavaraisuutta;

| b) | liitteessä I olevassa 3 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat palvelujen tarjoamista yli rajojen; |
| --- | --- |

b)

liitteessä I olevassa 3 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat palvelujen tarjoamista yli rajojen;

| c) | liitteessä I olevassa 4 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat vastaanottavaan jäsenvaltioon perustettua sivuliikettä; |
| --- | --- |

c)

liitteessä I olevassa 4 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat vastaanottavaan jäsenvaltioon perustettua sivuliikettä;

| d) | liitteessä I olevassa 5 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat talletussuojajärjestelmiä. |
| --- | --- |

d)

liitteessä I olevassa 5 osassa määritettyä lomaketta on käytettävä tietoihin, jotka koskevat talletussuojajärjestelmiä.

6.   Liitteessä I olevassa 6 osassa määritetyt muut kuin määrälliset tiedot, jotka koskevat laitoksen liikkeenjohtoa ja omistusta, sen maksuvalmius- ja rahoituspolitiikkaa ja maksuvalmiutta ja rahoitusta koskevia varautumissuunnitelmia sekä kriisitilanteisiin varautumista, on toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa. Tiedot on toimitettava lisäyksenä muihin tietoihin, jotka vaihdetaan liitteessä I olevissa 1–5 osassa määritettyä lomaketta käyttämällä.

7.   Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikista sellaisista tilanteista, jotka koskevat lakisääteisten tai sääntelyvaatimusten noudattamatta jättämistä, valvontatoimenpiteiden tai muiden hallinnollisten toimenpiteiden soveltamista tai hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten määräämistä, on toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa.

8.   Tiedot, jotka koskevat laitoksen määrittämistä maailmanlaajuiseksi järjestelmän kannalta merkittäväksi laitokseksi tai muuksi järjestelmän kannalta merkittäväksi laitokseksi direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on toimitettava tiedot toimittavan toimivaltaisen viranomaisen asianmukaiseksi katsomassa muodossa.

5 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten satunnaiset tiedonsaantipyynnöt

1.   Pyynnöt sellaisten tietojen saamiseksi, joiden vaihtamista ei edellytetä delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 nojalla, on toimitettava kirjallisessa tai sähköisessä muodossa tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa yhteystietoluettelossa yksilöidyille asianomaisille yhteyshenkilöille.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen on selvitettävä, millä tavoin tiedot ovat omiaan helpottamaan laitoksen valvontaa tai seurantaa tai laitoksen toimiluvan myöntämistä koskevien edellytysten tutkimista tai edistämään rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamista. Kyseisen toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä kohtuullinen määräaika, johon mennessä vastaus on toimitettava ottaen huomioon pyynnön ja pyydettyjen tietojen luonne ja kiireellisyys.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottavan toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava tiedot ilman aiheetonta viivytystä ja pyrittävä kaikin tavoin vastaamaan pyynnössä mainittuun määräaikaan mennessä. Jos kyseinen toimivaltainen viranomainen ei pysty vastaamaan pyynnössä mainittuun määräaikaan mennessä, sen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle, mihin määräaikaan mennessä se toimittaa tiedot.

Jos pyydetyt tiedot eivät ole saatavissa, 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottavan toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle.

6 artikla

Rajojen yli toimivia palveluntarjoajia koskevien tietojen vaihto

Kun sen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa laitos harjoittaa toimintaansa palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla, pyytävät kotijäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia toimittamaan kyseisistä palveluista delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 524/2014 määritettyjä tietoja, niiden on toimitettava pyyntö kirjallisessa tai sähköisessä muodossa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa yhteystietoluettelossa yksilöidylle asianomaiselle yhteyshenkilölle. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava tiedot kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

7 artikla

Sivuliikkeen kautta toimivia laitoksia koskevien tietojen vaihto maksuvalmiuskriisissä, joka vaikuttaa laitokseen tai itse sivuliikkeeseen

Maksuvalmiuskriisitilanteessa toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä tämän asetuksen liitteessä II määritettyä lomaketta ja noudatettava tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjä menettelyjä vaihtaakseen delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 524/2014 määritettyjä tietoja.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 524/2014, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä sellaisten tietojen täsmentämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla, jotka kotijäsenvaltioiden ja vastaanottavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava toisilleen (EUVL L 148, 20.5.2014, s. 6.).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

LIITE I

1 OSA

PUOLIVUOSITTAINEN LAITOSKOHTAINEN

Lomake: maksuvalmiutta ja valvontahavaintoja koskevat laitoskohtaiset tiedot, jotka on puolivuosittain vaihdettava merkittävää sivuliikettä valvovien vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa

| Säädösviittaus: | Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohta |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Puolivuosittain |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (30.6.VVVV tai 31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohta

Tietojenvaihdon tiheys:

Puolivuosittain

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (30.6.VVVV tai 31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

| Tietoryhmä | Tietoyksikkö | Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin | Arvo
  (lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksuvalmius | LCR (maksuvalmiusvaatimus) (kotimaan valuutta) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| [tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten] | | | |
| NSFR (pysyvän varainhankinnan vaatimus) (kotimaan valuutta) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| [tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten] | | | |
| Laitoksen maksuvalmiuspuskurin osatekijät, muun muassa seuraavat: | |
| Käteisvarat | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Keskuspankeissa pidettävät talletukset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Arvopaperit, joihin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Arvopaperit, joihin sovelletaan 20 prosentin riskipainoa | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Muut varat, joiden likvidiys ja luottoluokka ovat korkeat tai erittäin korkeat, ottaen huomioon vakavaraisuusasetuksen 481 artiklan 2 kohdassa luetellut kriteerit | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Kiinnitetyt omaisuuserät yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Kiinnittämättömät omaisuuserät yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Saadut kiinnitetyt vakuudet yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Saadut kiinnittämättömät vakuudet yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Lainojen ja talletusten suhde | Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia. | [FINREP-raportoinnin mukainen arvo] | |
| Kuvaus kansallisista maksuvalmiuden tunnusluvuista, joita sovelletaan laitokseen osana toimivaltaisten viranomaisten tai nimetyn viranomaisen toteuttamia makrotason vakauden valvontatoimenpiteitä sitovien vaatimusten, ohjeiden, suositusten tai varoitusten muodossa tai muulla tavoin, kyseisten tunnuslukujen määritelmät mukaan luettuina | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Kuvaus, jossa esitetään toimivaltaisten viranomaisten tiedossa olevat, laitoksen likviditeettiriskin hallinnassa esiintyvät olennaiset puutteet, jotka voivat vaikuttaa sivuliikkeisiin, näiden puutteiden vuoksi toteutetut valvontatoimenpiteet sekä se, missä määrin laitos toimii valvontatoimenpiteiden mukaisesti | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | Sellaisista kysymyksistä, jotka koskevat säädettyjen vähimmäisvaatimusten täyttämättä jättämistä sekä toimivaltaisten viranomaisten sen vuoksi mahdollisesti toteuttamia valvontatoimenpiteitä, raportoidaan tämän säännölliseen tietojenvaihtoon tarkoitetun lomakkeen ulkopuolella ja teknisen täytäntöönpanostandardin 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| Likviditeettiriskiprofiilista ja likviditeettiriskin hallinnasta tehty yleisarviointi erityisesti vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneen sivuliikkeen (sivuliikkeiden) osalta | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Kuvaus erityisistä maksuvalmiusvaatimuksista, joita sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 105 artiklan mukaisesti | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Tiedot laitoksen sivuliikkeisiin tai sivuliikkeistä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteistä | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |

Tietoryhmä

Tietoyksikkö

Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin

Arvo

(lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo)

Huomautukset

Maksuvalmius

LCR (maksuvalmiusvaatimus) (kotimaan valuutta)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

[tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten]

NSFR (pysyvän varainhankinnan vaatimus) (kotimaan valuutta)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

[tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten]

Laitoksen maksuvalmiuspuskurin osatekijät, muun muassa seuraavat:

Käteisvarat

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Keskuspankeissa pidettävät talletukset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Arvopaperit, joihin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Arvopaperit, joihin sovelletaan 20 prosentin riskipainoa

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Muut varat, joiden likvidiys ja luottoluokka ovat korkeat tai erittäin korkeat, ottaen huomioon vakavaraisuusasetuksen 481 artiklan 2 kohdassa luetellut kriteerit

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Kiinnitetyt omaisuuserät yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Kiinnittämättömät omaisuuserät yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Saadut kiinnitetyt vakuudet yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Saadut kiinnittämättömät vakuudet yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Lainojen ja talletusten suhde

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[FINREP-raportoinnin mukainen arvo]

Kuvaus kansallisista maksuvalmiuden tunnusluvuista, joita sovelletaan laitokseen osana toimivaltaisten viranomaisten tai nimetyn viranomaisen toteuttamia makrotason vakauden valvontatoimenpiteitä sitovien vaatimusten, ohjeiden, suositusten tai varoitusten muodossa tai muulla tavoin, kyseisten tunnuslukujen määritelmät mukaan luettuina

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Kuvaus, jossa esitetään toimivaltaisten viranomaisten tiedossa olevat, laitoksen likviditeettiriskin hallinnassa esiintyvät olennaiset puutteet, jotka voivat vaikuttaa sivuliikkeisiin, näiden puutteiden vuoksi toteutetut valvontatoimenpiteet sekä se, missä määrin laitos toimii valvontatoimenpiteiden mukaisesti

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Sellaisista kysymyksistä, jotka koskevat säädettyjen vähimmäisvaatimusten täyttämättä jättämistä sekä toimivaltaisten viranomaisten sen vuoksi mahdollisesti toteuttamia valvontatoimenpiteitä, raportoidaan tämän säännölliseen tietojenvaihtoon tarkoitetun lomakkeen ulkopuolella ja teknisen täytäntöönpanostandardin 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Likviditeettiriskiprofiilista ja likviditeettiriskin hallinnasta tehty yleisarviointi erityisesti vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneen sivuliikkeen (sivuliikkeiden) osalta

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Kuvaus erityisistä maksuvalmiusvaatimuksista, joita sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 105 artiklan mukaisesti

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Tiedot laitoksen sivuliikkeisiin tai sivuliikkeistä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteistä

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

2 OSA

VUOSITTAINEN LAITOSKOHTAINEN

Lomake: yksittäisten laitosten maksuvalmiutta ja vakavaraisuutta koskevat tiedot, jotka on vaihdettava vuosittain

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohta sekä 5 ja 11 artikla |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Vuosittain |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohta sekä 5 ja 11 artikla

Tietojenvaihdon tiheys:

Vuosittain

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

| Tietoryhmä | Tietoyksikkö | Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin | Arvo
  (lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksuvalmius | LCR (maksuvalmiusvaatimus) (kotimaan valuutta) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| LCR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| [tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten] | | | |
| NSFR (pysyvän varainhankinnan vaatimus) (kotimaan valuutta) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| NSFR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä) | [Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa] | |
| [tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten] | | | |
| Laitoksen maksuvalmiuspuskurin osatekijät, muun muassa seuraavat: | |
| Käteisvarat | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Keskuspankeissa pidettävät talletukset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Arvopaperit, joihin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Arvopaperit, joihin sovelletaan 20 prosentin riskipainoa | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Muut varat, joiden likvidiys ja luottoluokka ovat korkeat tai erittäin korkeat, ottaen huomioon vakavaraisuusasetuksen 481 artiklan 2 kohdassa luetellut kriteerit | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Kiinnitetyt omaisuuserät yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Kiinnittämättömät omaisuuserät yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Saadut kiinnitetyt vakuudet yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Saadut kiinnittämättömät vakuudet yhteensä | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| joista keskuspankkikelpoiset | Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta. | [tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo] | |
| Lainojen ja talletusten suhde | Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia. | [FINREP-raportoinnin mukainen arvo] | |
| Kuvaus kansallisista maksuvalmiuden tunnusluvuista, joita sovelletaan laitokseen osana toimivaltaisten viranomaisten tai nimetyn viranomaisen toteuttamia makrotason vakauden valvontatoimenpiteitä sitovien vaatimusten, ohjeiden, suositusten tai varoitusten muodossa tai muulla tavoin, kyseisten tunnuslukujen määritelmät mukaan luettuina | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Kuvaus, jossa esitetään toimivaltaisten viranomaisten tiedossa olevat, laitoksen likviditeettiriskin hallinnassa esiintyvät olennaiset puutteet, jotka voivat vaikuttaa sivuliikkeisiin, näiden puutteiden vuoksi toteutetut valvontatoimenpiteet sekä se, missä määrin laitos toimii valvontatoimenpiteiden mukaisesti | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | Sellaisista kysymyksistä, jotka koskevat säädettyjen vähimmäisvaatimusten täyttämättä jättämistä sekä toimivaltaisten viranomaisten sen vuoksi mahdollisesti toteuttamia valvontatoimenpiteitä, raportoidaan tämän säännölliseen tietojenvaihtoon tarkoitetun lomakkeen ulkopuolella ja teknisen täytäntöönpanostandardin 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| Likviditeettiriskiprofiilista ja likviditeettiriskin hallinnasta tehty yleisarviointi erityisesti vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneen sivuliikkeen (sivuliikkeiden) osalta | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Kuvaus erityisistä maksuvalmiusvaatimuksista, joita sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 105 artiklan mukaisesti | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Tiedot laitoksen sivuliikkeisiin tai sivuliikkeistä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteistä | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Vakavaraisuus | Tiedot siitä, täyttääkö laitos seuraavat vaatimukset:






  a) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklassa säädetyt omien varojen vaatimukset ottaen huomioon mainitun asetuksen 458 artiklan mukaisesti toteutetut tai hyväksytyt toimenpiteet ja tarvittaessa kyseisen asetuksen kymmenennessä osassa säädetyt siirtymäjärjestelyt; |

Tietoryhmä

Tietoyksikkö

Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin

Arvo

(lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo)

Huomautukset

Maksuvalmius

LCR (maksuvalmiusvaatimus) (kotimaan valuutta)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

LCR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

[tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten]

NSFR (pysyvän varainhankinnan vaatimus) (kotimaan valuutta)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 1, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 2, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

NSFR (merkittävä valuutta 3, täsmennettävä)

[Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa. Raportoinnissa sovelletaan kuitenkin kansallisten vaatimusten mukaista kalibrointia, kunnes se korvataan vakavaraisuusasetuksen mukaisella kalibroinnilla.]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella, kunnes COREP-vaatimukset ovat saatavissa]

[tapauksen mukaan lisätään rivejä merkittäviä valuuttoja varten]

Laitoksen maksuvalmiuspuskurin osatekijät, muun muassa seuraavat:

Käteisvarat

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Keskuspankeissa pidettävät talletukset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Arvopaperit, joihin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Arvopaperit, joihin sovelletaan 20 prosentin riskipainoa

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Muut varat, joiden likvidiys ja luottoluokka ovat korkeat tai erittäin korkeat, ottaen huomioon vakavaraisuusasetuksen 481 artiklan 2 kohdassa luetellut kriteerit

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia, jotka koskevat maksuvalmiutta ja pysyvää varainhankintaa.

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Kiinnitetyt omaisuuserät yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Kiinnittämättömät omaisuuserät yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Saadut kiinnitetyt vakuudet yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Saadut kiinnittämättömät vakuudet yhteensä

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

joista keskuspankkikelpoiset

Perustana käytetään niitä teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja raportointivaatimuksia, jotka koskevat varojen vakuussidonnaisuutta.

[tekniseen täytäntöönpanostandardiin perustuva arvo]

Lainojen ja talletusten suhde

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[FINREP-raportoinnin mukainen arvo]

Kuvaus kansallisista maksuvalmiuden tunnusluvuista, joita sovelletaan laitokseen osana toimivaltaisten viranomaisten tai nimetyn viranomaisen toteuttamia makrotason vakauden valvontatoimenpiteitä sitovien vaatimusten, ohjeiden, suositusten tai varoitusten muodossa tai muulla tavoin, kyseisten tunnuslukujen määritelmät mukaan luettuina

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Kuvaus, jossa esitetään toimivaltaisten viranomaisten tiedossa olevat, laitoksen likviditeettiriskin hallinnassa esiintyvät olennaiset puutteet, jotka voivat vaikuttaa sivuliikkeisiin, näiden puutteiden vuoksi toteutetut valvontatoimenpiteet sekä se, missä määrin laitos toimii valvontatoimenpiteiden mukaisesti

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Sellaisista kysymyksistä, jotka koskevat säädettyjen vähimmäisvaatimusten täyttämättä jättämistä sekä toimivaltaisten viranomaisten sen vuoksi mahdollisesti toteuttamia valvontatoimenpiteitä, raportoidaan tämän säännölliseen tietojenvaihtoon tarkoitetun lomakkeen ulkopuolella ja teknisen täytäntöönpanostandardin 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Likviditeettiriskiprofiilista ja likviditeettiriskin hallinnasta tehty yleisarviointi erityisesti vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneen sivuliikkeen (sivuliikkeiden) osalta

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Kuvaus erityisistä maksuvalmiusvaatimuksista, joita sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 105 artiklan mukaisesti

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Tiedot laitoksen sivuliikkeisiin tai sivuliikkeistä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteistä

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Vakavaraisuus

Tiedot siitä, täyttääkö laitos seuraavat vaatimukset:

a)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklassa säädetyt omien varojen vaatimukset ottaen huomioon mainitun asetuksen 458 artiklan mukaisesti toteutetut tai hyväksytyt toimenpiteet ja tarvittaessa kyseisen asetuksen kymmenennessä osassa säädetyt siirtymäjärjestelyt;

| b) | direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan mukaisesti asetetut täydentävät omien varojen vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan mukaisesti asetetut täydentävät omien varojen vaatimukset;

| c) | direktiivin 2013/36/EU VII osaston 4 luvussa säädetyt pääomapuskurivaatimukset. |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2013/36/EU VII osaston 4 luvussa säädetyt pääomapuskurivaatimukset.

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Sellaisista kysymyksistä, jotka koskevat säädettyjen vähimmäisvaatimusten täyttämättä jättämistä sekä toimivaltaisten viranomaisten sen vuoksi mahdollisesti toteuttamia valvontatoimenpiteitä, raportoidaan tämän säännölliseen tietojenvaihtoon tarkoitetun lomakkeen ulkopuolella ja teknisen täytäntöönpanostandardin 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu laitoksen ydinpääoman (CET1) osuus

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu laitoksen ensisijaisen pääoman (T1) osuus

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu laitoksen kokonaispääoman osuus

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu laitoksen kokonaisriskin määrä

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan mukaisesti kotijäsenvaltiossa sovellettavat omien varojen vaatimukset ottaen huomioon mainitun asetuksen 458 artiklan mukaisesti toteutetut tai hyväksytyt toimenpiteet ja tarvittaessa kyseisen asetuksen kymmenennessä osassa säädetyt siirtymäjärjestelyt

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[arvo ilmoitetaan kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Sen pääomapuskurin taso, jota laitoksen on pidettävä yllä direktiivin 2013/36/EU 129 artiklan mukaisesti

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Sen laitoskohtaisen vastasyklisen pääomapuskurin taso, jota laitoksen on pidettävä yllä direktiivin 2013/36/EU 130 artiklan mukaisesti

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Sen järjestelmäriskipuskurin taso, jota laitoksen on pidettävä yllä direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Sen G-SII- tai O-SII- puskurin taso, jota laitoksen on pidettävä yllä direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättyjen täydentävien omien varojen vaatimusten taso ja muiden kyseisen artiklan mukaisesti määrättyjen, laitoksen vakavaraisuuteen liittyvien vaatimusten taso

Perustana käytetään teknisessä täytäntöönpanostandardissa vahvistettuja valvontatietojen raportointivaatimuksia.

[COREP-raportoinnin mukainen arvo]

Merkittävää sivuliikettä valvoville vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toimitetut tiedot

Velkaantuneisuus

Tiedot, jotka laitos on julkistanut asetuksen (EU) N:o 575/2013 451 artiklan mukaisesti vähimmäisomavaraisuusasteestaan ja ylivelkaantumisriskin hallinnastaan

[linkki laitoksen julkistamiin tietoihin]

3 OSA

VUOSITTAINEN — PALVELUT

Lomake: rajojen yli toimivia palveluntarjoajia koskevat vaihdettavat tiedot

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 16 artikla |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Vuosittain pyynnöstä |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 16 artikla

Tietojenvaihdon tiheys:

Vuosittain pyynnöstä

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

| Tietoryhmä | Tietoyksikkö | Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin | Arvo
  (lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajojen yli toimivia palveluntarjoajia koskevat tiedot | Vastaanottavassa jäsenvaltiossa asuvilta saatujen talletusten määrä | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [arvo miljoonina valuuttana, jota laitos käyttää kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Vastaanottavassa jäsenvaltiossa asuville myönnettyjen lainojen määrä | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [arvo miljoonina valuuttana, jota laitos käyttää kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella] | |
| Seuraavat tietoyksiköt koskevat niitä direktiivin 2013/36/EU liitteessä I lueteltuja toimintoja, joita laitos on ilmoittanut haluavansa harjoittaa tarjoamalla palveluja vastaanottavassa jäsenvaltiossa | |
| Tiedot siitä, missä muodossa laitos harjoittaa toimintoja | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Merkittävimmät toiminnot laitoksen vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoittamista toiminnoista | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Vahvistus siitä, että laitos suorittaa toimintoja, jotka se on yksilöinyt direktiivin 2013/36/EU 39 artiklan mukaisesti tekemässään ilmoituksessa ydinliiketoiminnoikseen | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |

Tietoryhmä

Tietoyksikkö

Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin

Arvo

(lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo)

Huomautukset

Rajojen yli toimivia palveluntarjoajia koskevat tiedot

Vastaanottavassa jäsenvaltiossa asuvilta saatujen talletusten määrä

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[arvo miljoonina valuuttana, jota laitos käyttää kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Vastaanottavassa jäsenvaltiossa asuville myönnettyjen lainojen määrä

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[arvo miljoonina valuuttana, jota laitos käyttää kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella]

Seuraavat tietoyksiköt koskevat niitä direktiivin 2013/36/EU liitteessä I lueteltuja toimintoja, joita laitos on ilmoittanut haluavansa harjoittaa tarjoamalla palveluja vastaanottavassa jäsenvaltiossa

Tiedot siitä, missä muodossa laitos harjoittaa toimintoja

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Merkittävimmät toiminnot laitoksen vastaanottavassa jäsenvaltiossa harjoittamista toiminnoista

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Vahvistus siitä, että laitos suorittaa toimintoja, jotka se on yksilöinyt direktiivin 2013/36/EU 39 artiklan mukaisesti tekemässään ilmoituksessa ydinliiketoiminnoikseen

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

4 OSA

SIVULIIKEKOHTAINEN — VASTAANOTTAVAN JÄSENVALTION VIRANOMAISILTA

Lomake: vastaanottaviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita sivuliikkeitä koskevat vaihdettavat tiedot

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 15 artikla |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Vuosittain |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Sivuliikkeen nimi: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 15 artikla

Tietojenvaihdon tiheys:

Vuosittain

Toimivaltainen viranomainen:

Sivuliikkeen nimi:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

| Tietoryhmä | Tietoyksikkö | Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin | Arvo
  (lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vastaanottaviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita sivuliikkeitä koskevat vaihdettavat tiedot | Sivuliikkeen markkinaosuudet lainojen luokassa | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [Arvo ilmoitetaan prosentteina kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella. Arvoa ei tarvitse ilmoittaa, jos se ei ylitä 2:ta prosenttia lainojen kokonaismäärästä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.] | |
| Sivuliikkeen markkinaosuudet talletusten luokassa | [toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava] | [Arvo ilmoitetaan prosentteina kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella. Arvoa ei tarvitse ilmoittaa, jos se ei ylitä 2:ta prosenttia talletusten kokonaismäärästä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.] | |
| Sellaisten järjestelmäriskien yksilöinti, jotka sivuliike tai sen toiminta aiheuttaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, mukaan luettuna arviointi siitä, miten sivuliikkeen toiminnan keskeyttäminen tai lopettaminen todennäköisesti vaikuttaa systeemiseen likviditeettiin, maksujärjestelmiin ja selvitys- ja toimitusjärjestelmiin | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Sivuliikkeeseen tai sivuliikkeestä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteet | | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |

Tietoryhmä

Tietoyksikkö

Viittaus tapauksen mukaan COREP-/FINREP-lomakkeisiin tai muihin raportointilomakkeisiin

Arvo

(lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo)

Huomautukset

Vastaanottaviin jäsenvaltioihin sijoittautuneita sivuliikkeitä koskevat vaihdettavat tiedot

Sivuliikkeen markkinaosuudet lainojen luokassa

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[Arvo ilmoitetaan prosentteina kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella. Arvoa ei tarvitse ilmoittaa, jos se ei ylitä 2:ta prosenttia lainojen kokonaismäärästä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.]

Sivuliikkeen markkinaosuudet talletusten luokassa

[toimivaltaisen viranomaisen ilmoittama määritelmä ja laskentakaava]

[Arvo ilmoitetaan prosentteina kansallisen raportoinnin ja vaatimusten perusteella. Arvoa ei tarvitse ilmoittaa, jos se ei ylitä 2:ta prosenttia talletusten kokonaismäärästä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.]

Sellaisten järjestelmäriskien yksilöinti, jotka sivuliike tai sen toiminta aiheuttaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, mukaan luettuna arviointi siitä, miten sivuliikkeen toiminnan keskeyttäminen tai lopettaminen todennäköisesti vaikuttaa systeemiseen likviditeettiin, maksujärjestelmiin ja selvitys- ja toimitusjärjestelmiin

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Sivuliikkeeseen tai sivuliikkeestä suoritettavan käteisvarojen ja vakuuksien siirron esteet

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

5 OSA

VUOSITTAINEN YLEISLUONTEINEN — TALLETUSSUOJAJÄRJESTELMÄT

Lomake: talletussuojajärjestelmiä koskevat vaihdettavat tiedot

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 6 artikla |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Vuosittain |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 6 artikla

Tietojenvaihdon tiheys:

Vuosittain

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

| Tietoryhmä | Tietoyksikkö | Arvo
  (lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo) | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Talletussuojajärjestelmä | Sen talletussuojajärjestelmän nimi, johon laitos kuuluu | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Talletussuojajärjestelmän antaman talletussuojan enimmäismäärä talletussuojan piiriin kuuluvaa tallettajaa kohden | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Talletussuojan laajuus, talletussuojan kattamat talletustyypit ja talletussuojan ulkopuolelle jäävät, mukaan luettuina tuotteet ja tallettajatyypit | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Talletussuojajärjestelmän rahoitusjärjestelyt, erityisesti se, rahoitetaanko järjestelmä etukäteen vai jälkikäteen, sekä järjestelmän volyymi | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |
| Talletussuojajärjestelmän hallinnoijan yhteystiedot | [Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.] | |

Tietoryhmä

Tietoyksikkö

Arvo

(lomakemallin kohdassa edellytetty määrällinen arvo tai vapaamuotoisena tekstinä ilmoitettava laadullinen arvo)

Huomautukset

Talletussuojajärjestelmä

Sen talletussuojajärjestelmän nimi, johon laitos kuuluu

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Talletussuojajärjestelmän antaman talletussuojan enimmäismäärä talletussuojan piiriin kuuluvaa tallettajaa kohden

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Talletussuojan laajuus, talletussuojan kattamat talletustyypit ja talletussuojan ulkopuolelle jäävät, mukaan luettuina tuotteet ja tallettajatyypit

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Talletussuojajärjestelmän rahoitusjärjestelyt, erityisesti se, rahoitetaanko järjestelmä etukäteen vai jälkikäteen, sekä järjestelmän volyymi

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

Talletussuojajärjestelmän hallinnoijan yhteystiedot

[Vapaamuotoinen vastaus raportointipäivän tilanteen mukaan. Jos edellisen raportointikauden jälkeen ei ole tapahtunut muutoksia, toimivaltaiset viranomaiset voivat viitata jo toimitettuihin tietoihin tai päivittää tiedot niiden pohjalta.]

6 OSA

VUOSITTAINEN TÄYDENTÄVÄ

Vaihdettavat lisätiedot, jotka koskevat yksittäisten laitosten liikkeenjohtoa ja omistusta, maksuvalmius- ja rahoituspolitiikkaa, maksuvalmiutta ja rahoitusta koskevia varautumissuunnitelmia sekä kriisitilanteisiin varautumista

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 3 artikla, 4 artiklan 3 kohta sekä 14 artikla |
| --- | --- |
| Tietojenvaihdon tiheys: | Vuosittain |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Viitepäivä (31.12.VVVV): | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 3 artikla, 4 artiklan 3 kohta sekä 14 artikla

Tietojenvaihdon tiheys:

Vuosittain

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Viitepäivä (31.12.VVVV):

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

Vaihdettavat lisätiedot, jotka koskevat laitoksen liikkeenjohtoa ja omistusta sekä kriisitilanteisiin varautumista

| 1. | Laitoksen nykyinen organisaatiorakenne, mukaan luettuina sen liiketoiminta-alueet ja sen suhteet konserniin kuuluviin yhteisöihin |
| --- | --- |

1.

Laitoksen nykyinen organisaatiorakenne, mukaan luettuina sen liiketoiminta-alueet ja sen suhteet konserniin kuuluviin yhteisöihin

| 2. | Sellaisten toimivaltaisiin viranomaisiin kuuluvien henkilöiden yhteystiedot kriisitilanteita varten, jotka vastaavat kriisitilanteiden käsittelystä, sekä kriisitilanteissa sovellettavat viestintämenettelyt |
| --- | --- |

2.

Sellaisten toimivaltaisiin viranomaisiin kuuluvien henkilöiden yhteystiedot kriisitilanteita varten, jotka vastaavat kriisitilanteiden käsittelystä, sekä kriisitilanteissa sovellettavat viestintämenettelyt

Merkittävää sivuliikettä valvovien vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa vaihdettavat lisätiedot

| 1. | Ylimmän hallintoelimen ja toimivan johdon nykyinen rakenne, mukaan luettuina tiedot siitä, miten vastuu sivuliikkeen valvonnasta on jaettu |
| --- | --- |

1.

Ylimmän hallintoelimen ja toimivan johdon nykyinen rakenne, mukaan luettuina tiedot siitä, miten vastuu sivuliikkeen valvonnasta on jaettu

| 2. | Ajantasainen luettelo määräosuuksia omistavista osakkaista ja jäsenistä luottolaitoksen direktiivin 2013/36/EU 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella |
| --- | --- |

2.

Ajantasainen luettelo määräosuuksia omistavista osakkaista ja jäsenistä luottolaitoksen direktiivin 2013/36/EU 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella

| 3. | Laitoksen maksuvalmius- ja rahoituspolitiikka, mukaan luettuina kuvaukset sen sivuliikkeitä koskevista rahoitusjärjestelyistä, konsernin sisäisistä tukijärjestelyistä ja keskitetyn konsernitilijärjestelmän menettelyistä |
| --- | --- |

3.

Laitoksen maksuvalmius- ja rahoituspolitiikka, mukaan luettuina kuvaukset sen sivuliikkeitä koskevista rahoitusjärjestelyistä, konsernin sisäisistä tukijärjestelyistä ja keskitetyn konsernitilijärjestelmän menettelyistä

| 4. | Maksuvalmiutta ja rahoitusta koskevat laitoksen varautumissuunnitelmat, mukaan luettuina tiedot oletetuista stressiskenaarioista |
| --- | --- |

4.

Maksuvalmiutta ja rahoitusta koskevat laitoksen varautumissuunnitelmat, mukaan luettuina tiedot oletetuista stressiskenaarioista

---

LIITE II

Lomake maksuvalmiuskriisitilanteissa käytävään tietojenvaihtoon

| Säädösviittaus: | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 17 artikla |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen: | |
| Laitoksen nimi: | |
| Toimituspäivä (PP/KK/VVVV): | |
| Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei) | Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla |

Säädösviittaus:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 17 artikla

Toimivaltainen viranomainen:

Laitoksen nimi:

Toimituspäivä (PP/KK/VVVV):

Tiedot toimitettu konsolidoinnin perusteella (kyllä/ei)

Merkitään ”kyllä”, jos tämän lomakkeen tiedot toimitetaan konsolidoinnin perusteella eikä laitoksen tasolla

1 JAKSO

Maksuvalmiuskriisitilanteen kuvaus

| Kysymys/tietoyksikkö | Vastaus/arvo |
| --- | --- |
| Onko kriisitilanne syntynyt tai syntyykö sellainen todennäköisesti seuraavan kuukauden tai sitä pidemmän ajanjakson kuluessa (tarkennetaan ajanjakso)? | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Kuvaus tilanteesta, kriisitilanteen syy mukaan luettuna | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Mitä tapahtuu seuraavaksi? Mitä sellaista on määrä tapahtua, joka voi koskea toimivaltaista viranomaista? | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Onko tilanne laukaissut varautumissuunnitelmia, esimerkiksi rahoitusta koskevia? | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Odotetut vaikutukset, jos tilanne on vaarassa levitä kotijäsenvaltion pankkialalla seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Tilanteesta johtuvat odotetut vaikutukset laitokseen, myös sen kriittisiin taloudellisiin toimintoihin, seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa | [vapaamuotoinen vastaus] |
| Tilanteesta johtuvat odotetut vaikutukset sivuliikkeen toimintaan seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa? | [vapaamuotoinen vastaus] |

Kysymys/tietoyksikkö

Vastaus/arvo

Onko kriisitilanne syntynyt tai syntyykö sellainen todennäköisesti seuraavan kuukauden tai sitä pidemmän ajanjakson kuluessa (tarkennetaan ajanjakso)?

[vapaamuotoinen vastaus]

Kuvaus tilanteesta, kriisitilanteen syy mukaan luettuna

[vapaamuotoinen vastaus]

Mitä tapahtuu seuraavaksi? Mitä sellaista on määrä tapahtua, joka voi koskea toimivaltaista viranomaista?

[vapaamuotoinen vastaus]

Onko tilanne laukaissut varautumissuunnitelmia, esimerkiksi rahoitusta koskevia?

[vapaamuotoinen vastaus]

Odotetut vaikutukset, jos tilanne on vaarassa levitä kotijäsenvaltion pankkialalla seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa

[vapaamuotoinen vastaus]

Tilanteesta johtuvat odotetut vaikutukset laitokseen, myös sen kriittisiin taloudellisiin toimintoihin, seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa

[vapaamuotoinen vastaus]

Tilanteesta johtuvat odotetut vaikutukset sivuliikkeen toimintaan seuraavien 3–6 kuukauden kuluessa?

[vapaamuotoinen vastaus]

2 JAKSO

Toimet ja elvytys

| Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen on tähän asti toteuttanut kriisin syyn lieventämiseksi. Esitetään näiden toimien vaikutukset. |
| --- |
| Toimi ja sen toteuttaja | Vaikutukset |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen aikoo tulevaisuudessa toteuttaa kriisin syyn lieventämiseksi. Esitetään näiden toimien toteutusaikataulu ja odotetut vaikutukset. |
| Toimi ja sen tuleva toteuttaja | Aikataulu | Vaikutukset |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Mitkä ovat tulevat työvaiheet ja mitkä tekijät laukaisevat lisätoimia? |
| [vapaamuotoinen vastaus] |
| Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen on toteuttanut maksuvalmiusaseman parantamiseksi. Esitetään näiden toimien määrälliset vaikutukset. |
| Toimi ja sen toteuttaja | Vaikutukset |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen aikoo tulevaisuudessa toteuttaa maksuvalmiusaseman parantamiseksi. Esitetään näiden toimien toteutusaikataulu ja odotetut vaikutukset. |
| Toimi ja sen tuleva toteuttaja | Aikataulu | Vaikutukset |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti | Vapaamuotoinen teksti |
| Mitkä ovat tulevat työvaiheet ja mitkä tekijät laukaisevat lisätoimia? |
| [vapaamuotoinen vastaus] |
| Lisäksi toimitetaan tuoreimmat saatavissa olevat määrälliset maksuvalmiustiedot delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohdan c–h alakohdan mukaisesti (ks. myös liitteessä I olevassa 1 tai 2 osassa määritetyt lomakkeet) |

Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen on tähän asti toteuttanut kriisin syyn lieventämiseksi. Esitetään näiden toimien vaikutukset.

Toimi ja sen toteuttaja

Vaikutukset

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen aikoo tulevaisuudessa toteuttaa kriisin syyn lieventämiseksi. Esitetään näiden toimien toteutusaikataulu ja odotetut vaikutukset.

Toimi ja sen tuleva toteuttaja

Aikataulu

Vaikutukset

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Mitkä ovat tulevat työvaiheet ja mitkä tekijät laukaisevat lisätoimia?

[vapaamuotoinen vastaus]

Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen on toteuttanut maksuvalmiusaseman parantamiseksi. Esitetään näiden toimien määrälliset vaikutukset.

Toimi ja sen toteuttaja

Vaikutukset

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Luetellaan toimet, jotka laitos tai toimivaltainen viranomainen aikoo tulevaisuudessa toteuttaa maksuvalmiusaseman parantamiseksi. Esitetään näiden toimien toteutusaikataulu ja odotetut vaikutukset.

Toimi ja sen tuleva toteuttaja

Aikataulu

Vaikutukset

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Vapaamuotoinen teksti

Mitkä ovat tulevat työvaiheet ja mitkä tekijät laukaisevat lisätoimia?

[vapaamuotoinen vastaus]

Lisäksi toimitetaan tuoreimmat saatavissa olevat määrälliset maksuvalmiustiedot delegoidun asetuksen (EU) N:o 524/2014 4 artiklan 1 kohdan c–h alakohdan mukaisesti (ks. myös liitteessä I olevassa 1 tai 2 osassa määritetyt lomakkeet)

---

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/26

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 621/2014,

annettu 11 päivänä kesäkuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 71,7 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | MK | 36,9 |
| TR | 105,3 |
| ZZ | 71,1 |
| 0709 93 10 | MA | 68,1 |
| TR | 113,5 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 69,6 |
| 0805 50 10 | AR | 104,4 |
| TR | 120,8 |
| ZA | 126,5 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 10 80 | AR | 103,5 |
| BR | 77,8 |
| CL | 94,3 |
| CN | 98,7 |
| NZ | 135,2 |
| US | 183,9 |
| UY | 168,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 120,1 |
| 0809 10 00 | TR | 250,0 |
| ZZ | 250,0 |
| 0809 29 00 | TR | 377,6 |
| ZZ | 377,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

53,3

TR

71,7

ZZ

62,5

0707 00 05

MK

36,9

TR

105,3

ZZ

71,1

0709 93 10

MA

68,1

TR

113,5

ZA

27,3

ZZ

69,6

0805 50 10

AR

104,4

TR

120,8

ZA

126,5

ZZ

117,2

0808 10 80

AR

103,5

BR

77,8

CL

94,3

CN

98,7

NZ

135,2

US

183,9

UY

168,2

ZA

99,1

ZZ

120,1

0809 10 00

TR

250,0

ZZ

250,0

0809 29 00

TR

377,6

ZZ

377,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/28

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä toukokuuta 2014,

merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeiston muutoksiin liittyvästä Euroopan unionin puolesta kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa esitettävästä kannasta

(2014/346/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 218 artiklan 9 kohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansainvälisen työjärjestön (ILO) merityötä koskevassa vuoden 2006 yleissopimuksessa, jäljempänä ’yleissopimus’, vahvistetaan kaikkia yleissopimuksen ratifioivien maiden lipun alla purjehtivilla aluksilla työskenteleviä merenkulkijoita koskevat työ- ja asuinolosuhteiden vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Kansainvälisen työjärjestön (ILO) merityötä koskevassa vuoden 2006 yleissopimuksessa, jäljempänä ’yleissopimus’, vahvistetaan kaikkia yleissopimuksen ratifioivien maiden lipun alla purjehtivilla aluksilla työskenteleviä merenkulkijoita koskevat työ- ja asuinolosuhteiden vähimmäisvaatimukset.

| (2) | Yleissopimuksen mukaisesti perustettu kolmikantainen erityiskomitea, jäljempänä ’komitea’, on hyväksynyt yleissopimuksen ohjeiston muutokset, jäljempänä ’muutokset’, 7–11 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä kokouksessaan. Muutokset esitetään hyväksyttäviksi kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa 28 päivän toukokuuta ja 12 päivän kesäkuuta 2014 välillä. |
| --- | --- |

(2)

Yleissopimuksen mukaisesti perustettu kolmikantainen erityiskomitea, jäljempänä ’komitea’, on hyväksynyt yleissopimuksen ohjeiston muutokset, jäljempänä ’muutokset’, 7–11 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä kokouksessaan. Muutokset esitetään hyväksyttäviksi kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa 28 päivän toukokuuta ja 12 päivän kesäkuuta 2014 välillä.

| (3) | Muutokset koskevat laivanvarustajien vastuuta kuolemaa, henkilövahinkoja ja merenkulkijoiden hylkäämistä koskevissa korvausvaatimuksissa. |
| --- | --- |

(3)

Muutokset koskevat laivanvarustajien vastuuta kuolemaa, henkilövahinkoja ja merenkulkijoiden hylkäämistä koskevissa korvausvaatimuksissa.

| (4) | Osia yleissopimuksen säännöistä ja muutoksista kuuluu unionin toimivaltaan, ja ne koskevat asioita, joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä. Muutokset liittyvät unionin nykyiseen säännöstöön erityisesti sosiaalipolitiikan ja liikenteen aloilla. Yleissopimuksen useimmat määräykset kuuluvat Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta 16 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/13/EY (1) soveltamisalaan. Lisäksi yleissopimuksen täytäntöönpano unionissa on varmistettu satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/16/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/38/EU (3), ja tietyistä lippuvaltion velvollisuuksista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/54/EU (4), jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2009/13/EY liite. |
| --- | --- |

(4)

Osia yleissopimuksen säännöistä ja muutoksista kuuluu unionin toimivaltaan, ja ne koskevat asioita, joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä. Muutokset liittyvät unionin nykyiseen säännöstöön erityisesti sosiaalipolitiikan ja liikenteen aloilla. Yleissopimuksen useimmat määräykset kuuluvat Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) merityötä koskevasta yleissopimuksesta, 2006, tekemän sopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 1999/63/EY muuttamisesta 16 päivänä helmikuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/13/EY (1) soveltamisalaan. Lisäksi yleissopimuksen täytäntöönpano unionissa on varmistettu satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/16/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/38/EU (3), ja tietyistä lippuvaltion velvollisuuksista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/54/EU (4), jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2009/13/EY liite.

| (5) | Kansainvälisen työkonferenssin hyväksymät yleissopimuksen ohjeiston muutokset tulevat voimaan kaikkien sopimuspuolten osalta yleissopimuksen XV artiklan mukaisesti ja siinä määrätyin edellytyksin. Tästä seuraa, että merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeistoon tehtävät muutokset muodostavat kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen säädöksen, jolla on oikeusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(5)

Kansainvälisen työkonferenssin hyväksymät yleissopimuksen ohjeiston muutokset tulevat voimaan kaikkien sopimuspuolten osalta yleissopimuksen XV artiklan mukaisesti ja siinä määrätyin edellytyksin. Tästä seuraa, että merityötä koskevan yleissopimuksen ohjeistoon tehtävät muutokset muodostavat kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen säädöksen, jolla on oikeusvaikutuksia.

| (6) | Edellä esitetty huomioon ottaen SEUT 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti on tarpeen, että neuvosto hyväksyy päätöksen, jolla vahvistetaan unionin puolesta esitettävä kanta siltä osin kuin kyse on unionin toimivaltaan kuuluvista asioista, joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä, ja valtuutetaan samalla jäsenvaltiot toimimaan yhdessä unionin, joka ei ole ILOn jäsen, etujen mukaisesti (5), |
| --- | --- |

(6)

Edellä esitetty huomioon ottaen SEUT 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti on tarpeen, että neuvosto hyväksyy päätöksen, jolla vahvistetaan unionin puolesta esitettävä kanta siltä osin kuin kyse on unionin toimivaltaan kuuluvista asioista, joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä, ja valtuutetaan samalla jäsenvaltiot toimimaan yhdessä unionin, joka ei ole ILOn jäsen, etujen mukaisesti (5),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unionin kantana kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa on tukea yleissopimuksen ohjeistoon tehtävien muutosten hyväksymistä siltä osin kuin kyse on unionin toimivaltaan kuuluvista asioista, joiden osalta unioni on hyväksynyt sääntöjä. Komitea hyväksyi muutokset 7–11 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä kokouksessaan. Muutosten teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2.   Jäsenvaltioiden on — toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti — omaksuttava 1 kohdassa esitetty unionin kanta hyväksyessään muutoksia yleissopimuksen ohjeistoon kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Ch. VASILAKOS

---

(1)  EUVL L 124, 20.5.2009, s. 30.

1

(2)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/38/EU, annettu 12 päivänä elokuuta 2013, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (EUVL L 218, 14.8.2013, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/54/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen noudattamiseen ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvistä tietyistä lippuvaltion velvollisuuksista (EUVL L 329, 10.12.2013, s. 1).

4

(5)  Unionin tuomioistuimen lausunto 2/91, 19.3.1993, Kok., 1993, s. I-1061, 26 kohta.

5

---

LIITE

HALLINTONEUVOSTON MERITYÖTÄ KOSKEVAN VUODEN 2006 YLEISSOPIMUKSEN XIII ARTIKLAN MUKAISESTI PERUSTAMAN KOLMIKANTAISEN ERITYISKOMITEAN ENSIMMÄINEN KOKOUS

Hallintoneuvoston merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen XIII artiklan mukaisesti perustaman kolmikantaisen erityiskomitean hyväksymä teksti

Ehdotus merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen sääntöön 2.5 liittyvän ohjeiston muuttamiseksi

A   Normia A2.5 koskevat ehdotukset

Korvataan nykyisessä otsikossa ”Normi A2.5 — Kotimatka” viite ”A2.5” viitteellä ”A2.5.1”.

Lisätään nykyisen normin A2.5 9 kohdan jälkeen seuraava otsikko ja teksti:

”Normi A2.5.2 — Rahavakuus

| 1. | Pantaessa täytäntöön säännön 2.5 2 kohta tällä normilla vahvistetaan vaatimukset, joilla taataan nopean ja tehokkaan rahavakuusjärjestelmän tarjoaminen merenkulkijoille, jos kyseessä on heidän hylkäämisensä. |
| --- | --- |

1.

Pantaessa täytäntöön säännön 2.5 2 kohta tällä normilla vahvistetaan vaatimukset, joilla taataan nopean ja tehokkaan rahavakuusjärjestelmän tarjoaminen merenkulkijoille, jos kyseessä on heidän hylkäämisensä.

| 2. | Tätä normia sovellettaessa merenkulkijan katsotaan tulleen hylätyksi, jos tämän yleissopimuksen vaatimusten tai merenkulkijan työsopimuksen ehtojen vastaisesti laivanvarustaja






  a) | kieltäytyy maksamasta merenkulkijan kotimatkan kustannuksia; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Tätä normia sovellettaessa merenkulkijan katsotaan tulleen hylätyksi, jos tämän yleissopimuksen vaatimusten tai merenkulkijan työsopimuksen ehtojen vastaisesti laivanvarustaja

a)

kieltäytyy maksamasta merenkulkijan kotimatkan kustannuksia; tai

| b) | on jättänyt merenkulkijan ilman tarvittavaa ylläpitoa ja tukea; tai |
| --- | --- |

b)

on jättänyt merenkulkijan ilman tarvittavaa ylläpitoa ja tukea; tai

| c) | on muutoin yksipuolisesti katkaissut siteensä merenkulkijaan, mukaan luettuna työsopimukseen perustuvan palkan jättäminen maksamatta vähintään kahden kuukauden ajalta. |
| --- | --- |

c)

on muutoin yksipuolisesti katkaissut siteensä merenkulkijaan, mukaan luettuna työsopimukseen perustuvan palkan jättäminen maksamatta vähintään kahden kuukauden ajalta.

| 3. | Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen lipun alla purjehtiviin aluksiin sovelletaan tämän normin vaatimukset täyttävää rahavakuusjärjestelmää. Rahavakuusjärjestelmä voidaan toteuttaa sosiaaliturvajärjestelmän tai vakuutuksen tai kansallisen rahaston tai muun vastaavan järjestelyn muodossa. Jäsenvaltion on määritettävä sen muoto asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan. |
| --- | --- |

3.

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen lipun alla purjehtiviin aluksiin sovelletaan tämän normin vaatimukset täyttävää rahavakuusjärjestelmää. Rahavakuusjärjestelmä voidaan toteuttaa sosiaaliturvajärjestelmän tai vakuutuksen tai kansallisen rahaston tai muun vastaavan järjestelyn muodossa. Jäsenvaltion on määritettävä sen muoto asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan.

| 4. | Rahavakuusjärjestelmällä on tarjottava tämän normin mukaisesti kaikille jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella oleville hylätyille merenkulkijoille suora pääsy järjestelmän piiriin, riittävä kattavuus ja nopeutettu taloudellinen apu. |
| --- | --- |

4.

Rahavakuusjärjestelmällä on tarjottava tämän normin mukaisesti kaikille jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella oleville hylätyille merenkulkijoille suora pääsy järjestelmän piiriin, riittävä kattavuus ja nopeutettu taloudellinen apu.

| 5. | Tämän normin 2 kohdan b alakohtaa sovellettaessa merenkulkijoiden riittävään ylläpitoon ja tukeen sisältyvät riittävä ruoka, majoitus, juomavesivarastot, aluksella selviytymisen edellyttämä polttoaine ja tarvittava sairaanhoito. |
| --- | --- |

5.

Tämän normin 2 kohdan b alakohtaa sovellettaessa merenkulkijoiden riittävään ylläpitoon ja tukeen sisältyvät riittävä ruoka, majoitus, juomavesivarastot, aluksella selviytymisen edellyttämä polttoaine ja tarvittava sairaanhoito.

| 6. | Kunkin jäsenvaltion on vaadittava, että sen lipun alla purjehtivat alukset, joihin sovelletaan säännön 5.1.3 1 tai 2 kohtaa, pitävät aluksella vakuuden tarjoajan myöntämän todistuksen tai muun asiakirjanäytön rahavakuudesta. Kopio siitä on asetettava aluksella esille näkyvään paikkaan, jossa se on merenkulkijoiden saatavilla. Jos rahavakuuden tarjoajia on useampia, aluksella on oltava kunkin vakuudentarjoajan toimittama asiakirja. |
| --- | --- |

6.

Kunkin jäsenvaltion on vaadittava, että sen lipun alla purjehtivat alukset, joihin sovelletaan säännön 5.1.3 1 tai 2 kohtaa, pitävät aluksella vakuuden tarjoajan myöntämän todistuksen tai muun asiakirjanäytön rahavakuudesta. Kopio siitä on asetettava aluksella esille näkyvään paikkaan, jossa se on merenkulkijoiden saatavilla. Jos rahavakuuden tarjoajia on useampia, aluksella on oltava kunkin vakuudentarjoajan toimittama asiakirja.

| 7. | Rahavakuutta koskevaan todistukseen tai muuhun asiakirjanäyttöön on sisällytettävä liitteessä A2-I vaaditut tiedot. Sen on oltava englanninkielinen tai siihen on liitettävä englanninkielinen käännös. |
| --- | --- |

7.

Rahavakuutta koskevaan todistukseen tai muuhun asiakirjanäyttöön on sisällytettävä liitteessä A2-I vaaditut tiedot. Sen on oltava englanninkielinen tai siihen on liitettävä englanninkielinen käännös.

| 8. | Rahavakuusjärjestelmästä annettu apu on myönnettävä viipymättä merenkulkijan tai hänen nimetyn edustajansa esittämästä pyynnöstä, jonka tukena ovat tarvittavat oikeutta koskevat perustelut edellä olevan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Rahavakuusjärjestelmästä annettu apu on myönnettävä viipymättä merenkulkijan tai hänen nimetyn edustajansa esittämästä pyynnöstä, jonka tukena ovat tarvittavat oikeutta koskevat perustelut edellä olevan 2 kohdan mukaisesti.

| 9. | Ottaen huomioon säännöt 2.2 ja 2.5 rahavakuusjärjestelmästä annettavan avun olisi oltava riittävä kattamaan seuraavat:






  a) | palkkasaatavat ja muut maksamattomat etuudet, jotka laivanvarustajan on maksettava merenkulkijalle työsopimuksen, työehtosopimuksen tai lippuvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, enintään neljän kuukauden ajalta; |
| --- | --- | --- |

9.

Ottaen huomioon säännöt 2.2 ja 2.5 rahavakuusjärjestelmästä annettavan avun olisi oltava riittävä kattamaan seuraavat:

a)

palkkasaatavat ja muut maksamattomat etuudet, jotka laivanvarustajan on maksettava merenkulkijalle työsopimuksen, työehtosopimuksen tai lippuvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, enintään neljän kuukauden ajalta;

| b) | kaikki merenkulkijalle aiheutuneet kohtuulliset kustannukset, mukaan luettuna 10 kohdassa tarkoitetun kotimatkan kustannukset; ja |
| --- | --- |

b)

kaikki merenkulkijalle aiheutuneet kohtuulliset kustannukset, mukaan luettuna 10 kohdassa tarkoitetun kotimatkan kustannukset; ja

| c) | merenkulkijan perustarpeet, joihin kuuluvat muun muassa riittävä ruoka, tarvittaessa vaatetus, majoitus, juomavesivarastot, aluksella selviytymisen edellyttämä polttoaine, tarvittava sairaanhoito ja muut kohtuulliset kustannukset ja maksut, jotka aiheutuvat hylkäämisen muodostavasta teosta tai laiminlyönnistä, merenkulkijan kotiin saapumiseen asti. |
| --- | --- |

c)

merenkulkijan perustarpeet, joihin kuuluvat muun muassa riittävä ruoka, tarvittaessa vaatetus, majoitus, juomavesivarastot, aluksella selviytymisen edellyttämä polttoaine, tarvittava sairaanhoito ja muut kohtuulliset kustannukset ja maksut, jotka aiheutuvat hylkäämisen muodostavasta teosta tai laiminlyönnistä, merenkulkijan kotiin saapumiseen asti.

| 10. | Kotimatkan kustannusten on katettava asianmukaisella ja nopealla tavalla, yleensä lentoteitse, tehtävä matka, ja niihin on sisällyttävä merenkulkijan ruoka ja asuminen siitä lähtien, kun hän lähtee laivalta, siihen asti, kun hän saapuu kotiin, tarvittava sairaanhoito, henkilökohtaisten tavaroiden siirto ja kuljetus sekä kaikki muut kohtuulliset kustannukset ja maksut, jotka johtuvat hylkäämisestä. |
| --- | --- |

10.

Kotimatkan kustannusten on katettava asianmukaisella ja nopealla tavalla, yleensä lentoteitse, tehtävä matka, ja niihin on sisällyttävä merenkulkijan ruoka ja asuminen siitä lähtien, kun hän lähtee laivalta, siihen asti, kun hän saapuu kotiin, tarvittava sairaanhoito, henkilökohtaisten tavaroiden siirto ja kuljetus sekä kaikki muut kohtuulliset kustannukset ja maksut, jotka johtuvat hylkäämisestä.

| 11. | Rahavakuuden soveltaminen ei lakkaa ennen rahavakuuden voimassaoloajan päättymistä, paitsi jos rahavakuuden tarjoaja on antanut vähintään 30 päivää aikaisemmin ennakkoilmoituksen lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

11.

Rahavakuuden soveltaminen ei lakkaa ennen rahavakuuden voimassaoloajan päättymistä, paitsi jos rahavakuuden tarjoaja on antanut vähintään 30 päivää aikaisemmin ennakkoilmoituksen lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

| 12. | Jos vakuutuksen tai muun rahavakuuden tarjoaja on suorittanut merenkulkijalle maksuja tämän normin mukaisesti, tällaisen tarjoajan on maksamansa summan osalta ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti hankittava sijaantulolla, saatavan siirrolla tai muulla tavalla oikeudet, jotka merenkulkijalle olisivat kuuluneet. |
| --- | --- |

12.

Jos vakuutuksen tai muun rahavakuuden tarjoaja on suorittanut merenkulkijalle maksuja tämän normin mukaisesti, tällaisen tarjoajan on maksamansa summan osalta ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti hankittava sijaantulolla, saatavan siirrolla tai muulla tavalla oikeudet, jotka merenkulkijalle olisivat kuuluneet.

| 13. | Tällä normilla ei estetä vakuutuksen tai rahavakuuden tarjoajan takautumisoikeutta kolmansia osapuolia kohtaan. |
| --- | --- |

13.

Tällä normilla ei estetä vakuutuksen tai rahavakuuden tarjoajan takautumisoikeutta kolmansia osapuolia kohtaan.

| 14. | Tämän normin määräyksillä ei ole tarkoitus sulkea pois tai estää muiden sellaisten oikeuksien, vaatimusten tai oikeussuojakeinojen käyttöä, joista hylätyt merenkulkijat saattaisivat saada korvausta. Kansallisissa laeissa tai määräyksissä voidaan säätää, että tämän normin mukaisesti maksettavat summat voidaan vähentää summista, jotka on saatu muista lähteistä ja jotka johtuvat oikeuksista, vaatimuksista tai oikeussuojakeinoista, jotka saattavat olla korvauksen kohteena tämän normin mukaisesti.” |
| --- | --- |

14.

Tämän normin määräyksillä ei ole tarkoitus sulkea pois tai estää muiden sellaisten oikeuksien, vaatimusten tai oikeussuojakeinojen käyttöä, joista hylätyt merenkulkijat saattaisivat saada korvausta. Kansallisissa laeissa tai määräyksissä voidaan säätää, että tämän normin mukaisesti maksettavat summat voidaan vähentää summista, jotka on saatu muista lähteistä ja jotka johtuvat oikeuksista, vaatimuksista tai oikeussuojakeinoista, jotka saattavat olla korvauksen kohteena tämän normin mukaisesti.”

B   Suositusta B2.5 koskeva ehdotus

Suositusta B2.5 koskeva ehdotus

Lisätään nykyisen suosituksen B2.5 loppuun seuraava otsikko ja teksti:

”Suositus B2.5.3 — Rahavakuus

| 1. | Pantaessa täytäntöön normin A2.5.2 8 kohtaa, jos merenkulkijan tai hänen nimetyn edustajansa esittämän pyynnön joidenkin osatekijöiden pätevyyden tarkastaminen vaatii aikaa, tämä ei saisi estää merenkulkijaa saamasta välittömästi pyydetyn avun sellaista osaa, jota pidetään perusteltuna.” |
| --- | --- |

1.

Pantaessa täytäntöön normin A2.5.2 8 kohtaa, jos merenkulkijan tai hänen nimetyn edustajansa esittämän pyynnön joidenkin osatekijöiden pätevyyden tarkastaminen vaatii aikaa, tämä ei saisi estää merenkulkijaa saamasta välittömästi pyydetyn avun sellaista osaa, jota pidetään perusteltuna.”

C   Ehdotus uudeksi liitteeksi

Ehdotus uudeksi liitteeksi

Lisätään ennen liitettä A5-I seuraava liite:

”LIITE A2-I

Näyttö rahavakuudesta säännön 2.5 2 kohdan mukaisesti

Todistukseen tai muuhun normin A2.5.2 7 kohdassa tarkoitettuun asiakirjanäyttöön on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | aluksen nimi; |
| --- | --- |

a)

aluksen nimi;

| b) | aluksen rekisteröintisatama; |
| --- | --- |

b)

aluksen rekisteröintisatama;

| c) | aluksen radiokutsutunnus; |
| --- | --- |

c)

aluksen radiokutsutunnus;

| d) | aluksen IMO-tunnistenumero; |
| --- | --- |

d)

aluksen IMO-tunnistenumero;

| e) | rahavakuuden tarjoajan tai tarjoajien nimi ja osoite; |
| --- | --- |

e)

rahavakuuden tarjoajan tai tarjoajien nimi ja osoite;

| f) | merenkulkijan avustuspyyntöjen käsittelystä vastaavan henkilön tai tahon yhteystiedot; |
| --- | --- |

f)

merenkulkijan avustuspyyntöjen käsittelystä vastaavan henkilön tai tahon yhteystiedot;

| g) | laivanvarustajan nimi; |
| --- | --- |

g)

laivanvarustajan nimi;

| h) | rahavakuuden voimassaoloaika; ja |
| --- | --- |

h)

rahavakuuden voimassaoloaika; ja

| i) | rahavakuuden tarjoajan vakuutus siitä, että rahavakuus täyttää normin A2.5.2 vaatimukset.” |
| --- | --- |

i)

rahavakuuden tarjoajan vakuutus siitä, että rahavakuus täyttää normin A2.5.2 vaatimukset.”

D   Liitteitä A5-I, A5-II ja A5-III koskevat ehdotukset

Liitteitä A5-I, A5-II ja A5-III koskevat ehdotukset

Lisätään liitteen A5-I loppuun seuraava kohta:

”Rahavakuus kotimatkaa varten.”

Lisätään liitteeseen A5-II otsakkeeseen Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus — osa I kuuluvan 14 kohdan jälkeen seuraava kohta:

Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus

osa I

| ”15. | Rahavakuus kotimatkaa varten (sääntö 2.5).” |
| --- | --- |

”15.

Rahavakuus kotimatkaa varten (sääntö 2.5).”

Lisätään liitteeseen A5-II otsakkeeseen Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus — osa II kuuluvan 14 kohdan jälkeen seuraava kohta:

Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus

osa II

| ”15. | Rahavakuus kotimatkaa varten (sääntö 2.5).” |
| --- | --- |

”15.

Rahavakuus kotimatkaa varten (sääntö 2.5).”

Lisätään liitteen A5-III loppuun seuraava kohta:

”Rahavakuus kotimatkaa varten.”

Ehdotus merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen sääntöön 4.2 liittyvän ohjeiston muuttamiseksi

Ehdotus merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen sääntöön 4.2 liittyvän ohjeiston muuttamiseksi

A   Normia A4.2 koskevat ehdotukset

Normia A4.2 koskevat ehdotukset

Korvataan nykyisessä otsikossa ”Normi A4.2 — Laivanvarustajan vastuu” viite ”A4.2” viitteellä ”A4.2.1”.

Lisätään nykyisen normin A4.2 7 kohdan jälkeen seuraava teksti:

| ”8. | Kansallisissa laeissa ja määräyksissä on säädettävä, että rahavakuusjärjestelmä, jolla varmistetaan tämän normin 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sopimusperusteisten vaatimusten korvaaminen normissa A4.2.2 määritellyn mukaisesti, täyttää seuraavat vaatimukset:






  a) | sopimusperusteinen korvaus, joka perustuu merenkulkijan työsopimukseen, on maksettava täysimääräisesti ja viipymättä, sanotun rajoittamatta tämän kohdan c alakohdan soveltamista; |
| --- | --- | --- |

”8.

Kansallisissa laeissa ja määräyksissä on säädettävä, että rahavakuusjärjestelmä, jolla varmistetaan tämän normin 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sopimusperusteisten vaatimusten korvaaminen normissa A4.2.2 määritellyn mukaisesti, täyttää seuraavat vaatimukset:

a)

sopimusperusteinen korvaus, joka perustuu merenkulkijan työsopimukseen, on maksettava täysimääräisesti ja viipymättä, sanotun rajoittamatta tämän kohdan c alakohdan soveltamista;

| b) | vastaanottajaa ei saa painostaa hyväksymään sopimusperusteista summaa pienempää summaa; |
| --- | --- |

b)

vastaanottajaa ei saa painostaa hyväksymään sopimusperusteista summaa pienempää summaa;

| c) | jos merenkulkijan pitkäaikainen työkyvyttömyys vaikeuttaa sen täysimääräisen korvauksen arvioimista, johon merenkulkija saattaa olla oikeutettu, merenkulkijalle on maksettava ennakkomaksu tai -maksuja kohtuuttomien vaikeuksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

c)

jos merenkulkijan pitkäaikainen työkyvyttömyys vaikeuttaa sen täysimääräisen korvauksen arvioimista, johon merenkulkija saattaa olla oikeutettu, merenkulkijalle on maksettava ennakkomaksu tai -maksuja kohtuuttomien vaikeuksien välttämiseksi;

| d) | merenkulkijan on säännön 4.2 2 kohdan mukaisesti saatava maksu sen estämättä muiden laillisten oikeuksien harjoittamista, mutta laivanvarustaja voi vähentää tällaisen maksun vahingonkorvauksista, jotka johtuvat merenkulkijan esittämistä ja samaan tapaukseen liittyvistä muista vaatimuksista laivanvarustajaa kohtaan; ja |
| --- | --- |

d)

merenkulkijan on säännön 4.2 2 kohdan mukaisesti saatava maksu sen estämättä muiden laillisten oikeuksien harjoittamista, mutta laivanvarustaja voi vähentää tällaisen maksun vahingonkorvauksista, jotka johtuvat merenkulkijan esittämistä ja samaan tapaukseen liittyvistä muista vaatimuksista laivanvarustajaa kohtaan; ja

| e) | sopimusperusteista korvausta koskevan vaatimuksen voi esittää asianomainen merenkulkija suoraan tai tämän lähiomainen taikka merenkulkijan edustaja tai nimetty edunsaaja. |
| --- | --- |

e)

sopimusperusteista korvausta koskevan vaatimuksen voi esittää asianomainen merenkulkija suoraan tai tämän lähiomainen taikka merenkulkijan edustaja tai nimetty edunsaaja.

| 9. | Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että merenkulkijoille ilmoitetaan ennalta, jos laivanvarustajan rahavakuus aiotaan peruuttaa tai sanoa irti. |
| --- | --- |

9.

Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että merenkulkijoille ilmoitetaan ennalta, jos laivanvarustajan rahavakuus aiotaan peruuttaa tai sanoa irti.

| 10. | Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että rahavakuuden tarjoaja ilmoittaa lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos laivanvarustajan rahavakuus aiotaan peruuttaa tai sanoa irti. |
| --- | --- |

10.

Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että rahavakuuden tarjoaja ilmoittaa lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos laivanvarustajan rahavakuus aiotaan peruuttaa tai sanoa irti.

| 11. | Kunkin jäsenvaltion on vaadittava, että sen lipun alla purjehtivat alukset pitävät aluksella rahavakuuden tarjoajan myöntämän todistuksen tai muun asiakirjanäytön rahavakuudesta. Kopio siitä on asetettava aluksella esille näkyvään paikkaan, jossa se on merenkulkijoiden saatavilla. Jos rahavakuuden tarjoajia on useampia, aluksella on oltava kunkin vakuudentarjoajan toimittama asiakirja. |
| --- | --- |

11.

Kunkin jäsenvaltion on vaadittava, että sen lipun alla purjehtivat alukset pitävät aluksella rahavakuuden tarjoajan myöntämän todistuksen tai muun asiakirjanäytön rahavakuudesta. Kopio siitä on asetettava aluksella esille näkyvään paikkaan, jossa se on merenkulkijoiden saatavilla. Jos rahavakuuden tarjoajia on useampia, aluksella on oltava kunkin vakuudentarjoajan toimittama asiakirja.

| 12. | Rahavakuuden soveltaminen ei lakkaa ennen rahavakuuden voimassaoloajan päättymistä, paitsi jos rahavakuuden tarjoaja on antanut vähintään 30 päivää aikaisemmin ennakkoilmoituksen lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

12.

Rahavakuuden soveltaminen ei lakkaa ennen rahavakuuden voimassaoloajan päättymistä, paitsi jos rahavakuuden tarjoaja on antanut vähintään 30 päivää aikaisemmin ennakkoilmoituksen lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

| 13. | Rahavakuudesta maksetaan kaikki sen kattamat sopimusperusteiset vaatimukset, jotka syntyvät asiakirjan voimassaolokaudella. |
| --- | --- |

13.

Rahavakuudesta maksetaan kaikki sen kattamat sopimusperusteiset vaatimukset, jotka syntyvät asiakirjan voimassaolokaudella.

| 14. | Rahavakuutta koskevaan todistukseen tai muuhun asiakirjanäyttöön on sisällytettävä liitteessä A4-I vaaditut tiedot. Sen on oltava englanninkielinen tai siihen on liitettävä englanninkielinen käännös.” |
| --- | --- |

14.

Rahavakuutta koskevaan todistukseen tai muuhun asiakirjanäyttöön on sisällytettävä liitteessä A4-I vaaditut tiedot. Sen on oltava englanninkielinen tai siihen on liitettävä englanninkielinen käännös.”

Lisätään nykyisen normin A4.2 jälkeen seuraava otsikko ja teksti:

”Normi A4.2.2 — Sopimusperusteisten vaatimusten käsittely

| 1. | Sovellettaessa normin A4.2.1 8 kohtaa ja tätä normia ’sopimusperusteisella vaatimuksella’ tarkoitetaan kaikkia vaatimuksia, jotka liittyvät merenkulkijan kuolemaan tai pitkäaikaiseen työkyvyttömyyteen työtapaturman, sairauden tai työhön liittyvän vaaran johdosta, kansallisessa lainsäädännössä, merenkulkijoiden työsopimuksessa tai työehtosopimuksessa määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Sovellettaessa normin A4.2.1 8 kohtaa ja tätä normia ’sopimusperusteisella vaatimuksella’ tarkoitetaan kaikkia vaatimuksia, jotka liittyvät merenkulkijan kuolemaan tai pitkäaikaiseen työkyvyttömyyteen työtapaturman, sairauden tai työhön liittyvän vaaran johdosta, kansallisessa lainsäädännössä, merenkulkijoiden työsopimuksessa tai työehtosopimuksessa määritellyn mukaisesti.

| 2. | Normin A4.2.1 1 kohdan b alakohdan mukainen rahavakuusjärjestelmä voidaan toteuttaa sosiaaliturvajärjestelmän tai vakuutuksen tai rahaston tai muun vastaavan järjestelyn muodossa. Jäsenvaltion on määritettävä sen muoto asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan. |
| --- | --- |

2.

Normin A4.2.1 1 kohdan b alakohdan mukainen rahavakuusjärjestelmä voidaan toteuttaa sosiaaliturvajärjestelmän tai vakuutuksen tai rahaston tai muun vastaavan järjestelyn muodossa. Jäsenvaltion on määritettävä sen muoto asiaankuuluvia laivanvarustajien ja merenkulkijoiden järjestöjä kuultuaan.

| 3. | Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että käytössä on tehokkaat järjestelyt sellaisten sopimusperusteisten vaatimusten vastaanottamista, käsittelyä ja puolueetonta ratkaisua varten, jotka liittyvät normin A4.2.1 8 kohdassa tarkoitettuun korvaukseen, nopeilla ja oikeudenmukaisilla menettelyillä.” |
| --- | --- |

3.

Kansallisilla laeilla ja määräyksillä on varmistettava, että käytössä on tehokkaat järjestelyt sellaisten sopimusperusteisten vaatimusten vastaanottamista, käsittelyä ja puolueetonta ratkaisua varten, jotka liittyvät normin A4.2.1 8 kohdassa tarkoitettuun korvaukseen, nopeilla ja oikeudenmukaisilla menettelyillä.”

B   Suositusta B4.2 koskevat ehdotukset

Suositusta B4.2 koskevat ehdotukset

Korvataan nykyisessä otsikossa ”Suositus B4.2 — Laivanvarustajan vastuu” viite ”B4.2” viitteellä ”B4.2.1”.

Korvataan nykyisen suosituksen B4.2 1 kohdassa viite ”Normi A4.2” viitteellä ”Normi A4.2.1”.

Lisätään nykyisen suosituksen B4.2 3 kohdan jälkeen seuraava otsikko ja teksti:

”Suositus B4.2.2 — Sopimusperusteisten vaatimusten käsittely

| 1. | Kansallisissa laeissa tai määräyksissä olisi säädettävä, että sopimusperusteiseen vaatimukseen liittyvän maksun osapuolet voivat käyttää maksun vastaanottamista ja maksamista koskevaa mallilomaketta, joka esitetään liitteessä B4-I.” |
| --- | --- |

1.

Kansallisissa laeissa tai määräyksissä olisi säädettävä, että sopimusperusteiseen vaatimukseen liittyvän maksun osapuolet voivat käyttää maksun vastaanottamista ja maksamista koskevaa mallilomaketta, joka esitetään liitteessä B4-I.”

C   Ehdotukset uusiksi liitteiksi

Ehdotukset uusiksi liitteiksi

Lisätään liitteen A2-I jälkeen seuraava liite:

”LIITE A4-I

Näyttö rahavakuudesta säännön 4.2 mukaisesti

Rahavakuutta koskevaan todistukseen tai muuhun asiakirjanäyttöön, joka vaaditaan normin A4.2.1 14 kohdan mukaisesti, on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | aluksen nimi; |
| --- | --- |

a)

aluksen nimi;

| b) | aluksen rekisteröintisatama; |
| --- | --- |

b)

aluksen rekisteröintisatama;

| c) | aluksen radiokutsutunnus; |
| --- | --- |

c)

aluksen radiokutsutunnus;

| d) | aluksen IMO-tunnistenumero; |
| --- | --- |

d)

aluksen IMO-tunnistenumero;

| e) | rahavakuuden tarjoajan tai tarjoajien nimi ja osoite; |
| --- | --- |

e)

rahavakuuden tarjoajan tai tarjoajien nimi ja osoite;

| f) | merenkulkijan sopimusperusteisten vaatimusten käsittelystä vastaavan henkilön tai tahon yhteystiedot; |
| --- | --- |

f)

merenkulkijan sopimusperusteisten vaatimusten käsittelystä vastaavan henkilön tai tahon yhteystiedot;

| g) | laivanvarustajan nimi; |
| --- | --- |

g)

laivanvarustajan nimi;

| h) | rahavakuuden voimassaoloaika; ja |
| --- | --- |

h)

rahavakuuden voimassaoloaika; ja

| i) | rahavakuuden tarjoajan vakuutus siitä, että rahavakuus täyttää normin A4.2.1 vaatimukset.” |
| --- | --- |

i)

rahavakuuden tarjoajan vakuutus siitä, että rahavakuus täyttää normin A4.2.1 vaatimukset.”

Lisätään liitteen A4-I jälkeen seuraava liite:

”LIITE B4-I

Suosituksessa B4.2.2 tarkoitettu maksun vastaanottamista ja maksamista koskeva mallilomake

Alus (nimi, rekisteröintisatama ja IMO-tunnistenumero):

Tapaus (aika ja paikka):

Merenkulkija/laillinen perillinen ja/tai huollettava:

Laivanvarustaja:

Allekirjoittanut [merenkulkija] [merenkulkijan laillinen perillinen ja/tai huollettava] (1) tunnustaa vastaanottaneensa seuraavan summan [valuutta ja määrä], jolla laivanvarustaja on täyttänyt velvoitteensa maksaa sopimusperusteista korvausta henkilövahingon ja/tai kuoleman tapauksessa [allekirjoittaneen]/[merenkulkijan] työsuhteen ehtojen mukaisesti ja vapauttaa laivanvarustajan kyseisten ehtojen mukaisista velvoitteistaan.

Maksu suoritetaan myöntämättä vastuuta vaatimusten osalta ja hyväksytään rajoittamatta [allekirjoittaneen]/[merenkulkijan laillisen perillisen ja/tai huollettavan] (1) oikeutta nostaa laiminlyönti- tai vahingonkorvauskanne tai lakisääteisten velvollisuuksien rikkomista koskeva kanne tai turvautua muihin käytettävissä oleviin oikeussuojakeinoihin edellä mainitun tapauksen osalta.

Päiväys:

Merenkulkija/laillinen perillinen ja/tai huollettava:

Allekirjoitus:

Kuittaus:

Laivanvarustaja/laivanvarustajan edustaja:

Allekirjoitus:

Rahavakuuden tarjoaja:

Allekirjoitus:

D   Liitteitä A5-I, A5-II ja A5-III koskevat ehdotukset

Liitteitä A5-I, A5-II ja A5-III koskevat ehdotukset

Lisätään liitteen A5-I loppuun seuraava kohta:

”Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus.”

Lisätään liitteeseen A5-II otsakkeen Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus — osa I alle viimeiseksi kohdaksi seuraava kohta:

Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus

osa I

| ”16. | Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus (sääntö 4.2).” |
| --- | --- |

”16.

Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus (sääntö 4.2).”

Lisätään liitteeseen A5-II otsakkeen Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus — osa II alle viimeiseksi kohdaksi seuraava kohta:

Merityöehtojen noudattamista koskeva ilmoitus

osa II

| ”16. | Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus (sääntö 4.2).” |
| --- | --- |

”16.

Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus (sääntö 4.2).”

Lisätään liitteen A5-III loppuun seuraava kohta:

”Laivanvarustajan vastuuseen liittyvä rahavakuus.”

---

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/36

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 496/13/KOL,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamisesta (Islanti)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti siinä olevan II osan 7 artiklan 3 kohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisten määräysten (1) mukaisesti ja ottaa asianomaisten huomautukset huomioon,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Valvontaviranomainen vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2011 kantelun (tapahtuma N:o 608967), jossa väitettiin, että Islannin valtio, jäljempänä ’valtio’, ja Reykjavikin kaupunki, jäljempänä ’kaupunki’, tukevat konsertti- ja konferenssikeskus Harpan, jäljempänä ’Harpa’, konferenssipalveluja sekä ravintola-/catering-palveluja. (2) |
| --- | --- |

(1)

Valvontaviranomainen vastaanotti 19 päivänä syyskuuta 2011 kantelun (tapahtuma N:o 608967), jossa väitettiin, että Islannin valtio, jäljempänä ’valtio’, ja Reykjavikin kaupunki, jäljempänä ’kaupunki’, tukevat konsertti- ja konferenssikeskus Harpan, jäljempänä ’Harpa’, konferenssipalveluja sekä ravintola-/catering-palveluja. (2)

| (2) | Saatuaan kaikki asiaankuuluvat tiedot Islannin viranomaisilta ja keskusteltuaan asiasta 5 päivänä kesäkuuta 2012 pidetyssä kokouksessa (3) valvontaviranomainen antoi 20 päivänä maaliskuuta 2013 päätöksen N:o 128/13/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamiseen mahdollisesti liittyvästä valtiontuesta, jäljempänä ’päätös N:o 128/13/KOL’ tai ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(2)

Saatuaan kaikki asiaankuuluvat tiedot Islannin viranomaisilta ja keskusteltuaan asiasta 5 päivänä kesäkuuta 2012 pidetyssä kokouksessa (3) valvontaviranomainen antoi 20 päivänä maaliskuuta 2013 päätöksen N:o 128/13/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamiseen mahdollisesti liittyvästä valtiontuesta, jäljempänä ’päätös N:o 128/13/KOL’ tai ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (3) | Islannin viranomaiset esittivät huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 673762). Asiasta myös keskusteltiin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välillä Reykjavikissa 4 päivänä kesäkuuta 2013 pidetyssä pakettikokouksessa. |
| --- | --- |

(3)

Islannin viranomaiset esittivät huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 673762). Asiasta myös keskusteltiin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välillä Reykjavikissa 4 päivänä kesäkuuta 2013 pidetyssä pakettikokouksessa.

| (4) | Päätös N:o 128/13/KOL julkaistiin 8 päivänä elokuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Asianomaisille annettiin kuukausi aikaa esittää huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta valvontaviranomaisen päätöksestä. Valvontaviranomainen ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Päätös N:o 128/13/KOL julkaistiin 8 päivänä elokuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ETA-täydennysosassa. Asianomaisille annettiin kuukausi aikaa esittää huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta valvontaviranomaisen päätöksestä. Valvontaviranomainen ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   Yleistä

| (5) | Valvontaviranomainen arvioi päätöksessä N:o 128/13/KOL konsertti- ja konferenssikeskus Harpalle myönnettyä rahoitusta. Harpa on Reykjavikin keskustassa sijaitseva erilaisia tapahtumia ja toimintoja varten suunniteltu keskus, jonka omistavat nykyisellään Islannin valtio (54 prosenttia) ja Reykjavikin kaupunki (46 prosenttia), jotka osallistuvat yhdessä sen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(5)

Valvontaviranomainen arvioi päätöksessä N:o 128/13/KOL konsertti- ja konferenssikeskus Harpalle myönnettyä rahoitusta. Harpa on Reykjavikin keskustassa sijaitseva erilaisia tapahtumia ja toimintoja varten suunniteltu keskus, jonka omistavat nykyisellään Islannin valtio (54 prosenttia) ja Reykjavikin kaupunki (46 prosenttia), jotka osallistuvat yhdessä sen rahoittamiseen.

2.2   Taustaa

| (6) | Vuonna 1999 Reykjavikin pormestari ilmoitti Islannin hallituksen edustajien kanssa, että Reykjavikin keskustaan rakennettaisiin konsertti- ja konferenssikeskus. Vuoden 2002 lopussa Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki allekirjoittivat hanketta koskevan sopimuksen, ja seuraavana vuonna perustettiin Austurhöfn-TR ehf. -niminen yritys (4) valvomaan hanketta. |
| --- | --- |

(6)

Vuonna 1999 Reykjavikin pormestari ilmoitti Islannin hallituksen edustajien kanssa, että Reykjavikin keskustaan rakennettaisiin konsertti- ja konferenssikeskus. Vuoden 2002 lopussa Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki allekirjoittivat hanketta koskevan sopimuksen, ja seuraavana vuonna perustettiin Austurhöfn-TR ehf. -niminen yritys (4) valvomaan hanketta.

| (7) | Harpan alkuperäiseen liiketoimintamalliin kuului se, että yksityinen toimija vastaisi rakennuksen rakentamisesta ja toiminnasta ja saisi vastineeksi vuotuisia maksuja valtiolta ja kaupungilta. Huhtikuussa 2004 valtion hankintakeskus (Ríkiskaup) ilmoitti hankkeen esivalinnasta, ja vuonna 2005 arviointilautakunta tuli siihen tulokseen, että Portus ehf. -nimisen osakeyhtiön tekemä tarjous oli saaduista neljästä tarjouksesta paras. Islannin valtio ja kaupunki tekivät tämän jälkeen Portusin kanssa sopimuksen, jäljempänä ’hankesopimus’, konsertti- ja konferenssikeskuksen rakentamisesta ja toiminnasta (5). Vuonna 2008 tapahtuneen finanssialan romahduksen jälkeen valittu yksityinen yhteistyökumppani joutui kuitenkin pahoihin talousvaikeuksiin ja sen oli vetäydyttävä hankkeesta, jolloin Harpan rakentaminen keskeytettiin. |
| --- | --- |

(7)

Harpan alkuperäiseen liiketoimintamalliin kuului se, että yksityinen toimija vastaisi rakennuksen rakentamisesta ja toiminnasta ja saisi vastineeksi vuotuisia maksuja valtiolta ja kaupungilta. Huhtikuussa 2004 valtion hankintakeskus (Ríkiskaup) ilmoitti hankkeen esivalinnasta, ja vuonna 2005 arviointilautakunta tuli siihen tulokseen, että Portus ehf. -nimisen osakeyhtiön tekemä tarjous oli saaduista neljästä tarjouksesta paras. Islannin valtio ja kaupunki tekivät tämän jälkeen Portusin kanssa sopimuksen, jäljempänä ’hankesopimus’, konsertti- ja konferenssikeskuksen rakentamisesta ja toiminnasta (5). Vuonna 2008 tapahtuneen finanssialan romahduksen jälkeen valittu yksityinen yhteistyökumppani joutui kuitenkin pahoihin talousvaikeuksiin ja sen oli vetäydyttävä hankkeesta, jolloin Harpan rakentaminen keskeytettiin.

| (8) | Noin puolet Harpasta oli jo rakennettu, kun yksityinen yhteistyökumppani vetäytyi hankkeesta, joten Islannin viranomaisten oli tehtävä päätös Harpan tulevaisuudesta. Islannin viranomaisten mukaan valittavana oli tuolloin lähinnä kolme vaihtoehtoa: (6)







  a) | Hanketta oli mahdollista jatkaa julkisella rahoituksella. Tämän vaihtoehdon kustannuksiksi arvioitiin tuolloin noin 13 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- | --- |

(8)

Noin puolet Harpasta oli jo rakennettu, kun yksityinen yhteistyökumppani vetäytyi hankkeesta, joten Islannin viranomaisten oli tehtävä päätös Harpan tulevaisuudesta. Islannin viranomaisten mukaan valittavana oli tuolloin lähinnä kolme vaihtoehtoa: (6)

a)

Hanketta oli mahdollista jatkaa julkisella rahoituksella. Tämän vaihtoehdon kustannuksiksi arvioitiin tuolloin noin 13 miljardia Islannin kruunua.

| b) | Toisena vaihtoehtona oli lykätä Harpan rakentamista väliaikaisesti. Tämän vaihtoehdon arvioitiin maksavan noin 19 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

b)

Toisena vaihtoehtona oli lykätä Harpan rakentamista väliaikaisesti. Tämän vaihtoehdon arvioitiin maksavan noin 19 miljardia Islannin kruunua.

| c) | Kolmantena vaihtoehtona oli keskeyttää hanke lopullisesti tai jopa purkaa jo rakennettu rakennuksen osa. Hankkeen lopettamisen kustannuksiksi arvioitiin noin 10 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

c)

Kolmantena vaihtoehtona oli keskeyttää hanke lopullisesti tai jopa purkaa jo rakennettu rakennuksen osa. Hankkeen lopettamisen kustannuksiksi arvioitiin noin 10 miljardia Islannin kruunua.

| (9) | Oli myös selvää, että puoliksi rakennettu Harpan kokoinen rakennus kaupungin keskustassa aiheuttaisi pitkällä aikavälillä ongelmia ja sen arvo romahtaisi. Hankkeen lopettamista ei näin ollen pidetty toteuttamiskelpoisena vaihtoehtona, sillä hankkeen aloittamiseen oli käytetty valtavasti resursseja ja sen uudelleen aloittaminen myöhemmin olisi hyvin kallis ja monimutkainen prosessi. Näin ollen Reykjavikin pormestari ja Islannin opetusministeri pääsivät helmikuussa 2009 sopimukseen siitä, että valtio ja kaupunki jatkaisivat hankkeen rakentamista ilman yksityistä yhteistyökumppania. (7) |
| --- | --- |

(9)

Oli myös selvää, että puoliksi rakennettu Harpan kokoinen rakennus kaupungin keskustassa aiheuttaisi pitkällä aikavälillä ongelmia ja sen arvo romahtaisi. Hankkeen lopettamista ei näin ollen pidetty toteuttamiskelpoisena vaihtoehtona, sillä hankkeen aloittamiseen oli käytetty valtavasti resursseja ja sen uudelleen aloittaminen myöhemmin olisi hyvin kallis ja monimutkainen prosessi. Näin ollen Reykjavikin pormestari ja Islannin opetusministeri pääsivät helmikuussa 2009 sopimukseen siitä, että valtio ja kaupunki jatkaisivat hankkeen rakentamista ilman yksityistä yhteistyökumppania. (7)

| (10) | Austurhöfn-TR ehf. ryhtyi siis toteuttamaan hanketta, ja suunnitelmia tarkistettiin, jotta rakentamiseen ja rakennuksen suunnitteluun löydettäisiin taloudellisempia ratkaisuja. Eräässä valtion ja kaupungin antamassa lehdistötiedotteessa todettiin, että kyseessä oli väliaikainen ratkaisu ja että Harpan omistajuutta ja rahoitusta tarkasteltaisiin uudelleen talouden elvyttyä. Hankesopimusta muutettiin vuonna 2010 siten, että se vastasi uutta hankehallintoa ja yksityisen yhteistyökumppanin vetäytymistä, (8) ja rakentamista jatkettiin jälleen. Landsbankinn poisti tosiasiallisesti suuren osan investointikuluista, ja osakepääoma käytettiin prosessissa kokonaisuudessaan. Harpan rakentaminen saatiin päätökseen vuonna 2011, ja rakennus avattiin virallisesti 20 päivänä elokuuta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Austurhöfn-TR ehf. ryhtyi siis toteuttamaan hanketta, ja suunnitelmia tarkistettiin, jotta rakentamiseen ja rakennuksen suunnitteluun löydettäisiin taloudellisempia ratkaisuja. Eräässä valtion ja kaupungin antamassa lehdistötiedotteessa todettiin, että kyseessä oli väliaikainen ratkaisu ja että Harpan omistajuutta ja rahoitusta tarkasteltaisiin uudelleen talouden elvyttyä. Hankesopimusta muutettiin vuonna 2010 siten, että se vastasi uutta hankehallintoa ja yksityisen yhteistyökumppanin vetäytymistä, (8) ja rakentamista jatkettiin jälleen. Landsbankinn poisti tosiasiallisesti suuren osan investointikuluista, ja osakepääoma käytettiin prosessissa kokonaisuudessaan. Harpan rakentaminen saatiin päätökseen vuonna 2011, ja rakennus avattiin virallisesti 20 päivänä elokuuta 2011.

| (11) | Viime aikoihin asti Harpan toimintaan osallistui useita osakeyhtiöitä: Portus ehf., joka vastasi Harpan kiinteistöstä ja toiminnasta, ja Situs ehf., joka vastasi muista samalle alueelle suunnitelluista rakennuksista. Portusilla oli kaksi tytäryhtiötä: Totus ehf., joka omisti varsinaisen kiinteistön, ja Ago ehf., joka vastasi kaikesta Harpan toiminnasta ja vuokrasi kiinteistön Totusilta. Myös Situsilla oli kaksi tytäryhtiötä: Hospes ehf., jonka oli tarkoitus omistaa alueelle rakennettavaksi aiottu hotelli ja vastata sen toiminnasta, sekä Custos ehf., jonka oli tarkoitus omistaa kaikki muut alueen rakennukset ja vastata niiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(11)

Viime aikoihin asti Harpan toimintaan osallistui useita osakeyhtiöitä: Portus ehf., joka vastasi Harpan kiinteistöstä ja toiminnasta, ja Situs ehf., joka vastasi muista samalle alueelle suunnitelluista rakennuksista. Portusilla oli kaksi tytäryhtiötä: Totus ehf., joka omisti varsinaisen kiinteistön, ja Ago ehf., joka vastasi kaikesta Harpan toiminnasta ja vuokrasi kiinteistön Totusilta. Myös Situsilla oli kaksi tytäryhtiötä: Hospes ehf., jonka oli tarkoitus omistaa alueelle rakennettavaksi aiottu hotelli ja vastata sen toiminnasta, sekä Custos ehf., jonka oli tarkoitus omistaa kaikki muut alueen rakennukset ja vastata niiden toiminnasta.

| (12) | Toimintakustannusten minimoimiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi Austurhöfn-TR ehf.:n hallitus päätti joulukuussa 2012 yksinkertaistaa Harpan toimintarakennetta sulauttamalla suurimman osan Harpan toimintaan osallistuvista osakeyhtiöistä yhdeksi yhtiöksi. Valtio ja kaupunki perustivat näin yhtiön nimeltä Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. (Harpan konsertti- ja konferenssikeskus ehf.), jonka oli määrä valvoa kaikkea Harpan toimintaa. Harpan infrastruktuurin yksinkertaistaminen on osa pitkän aikavälin suunnitelmaa, jolla Harpan toiminnasta pyritään tekemään kestävää. |
| --- | --- |

(12)

Toimintakustannusten minimoimiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi Austurhöfn-TR ehf.:n hallitus päätti joulukuussa 2012 yksinkertaistaa Harpan toimintarakennetta sulauttamalla suurimman osan Harpan toimintaan osallistuvista osakeyhtiöistä yhdeksi yhtiöksi. Valtio ja kaupunki perustivat näin yhtiön nimeltä Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. (Harpan konsertti- ja konferenssikeskus ehf.), jonka oli määrä valvoa kaikkea Harpan toimintaa. Harpan infrastruktuurin yksinkertaistaminen on osa pitkän aikavälin suunnitelmaa, jolla Harpan toiminnasta pyritään tekemään kestävää.

2.3   Harpa-hankkeen tarkoitus ja tavoite

| (13) | Islannin viranomaisten mukaan Harpasta on tarkoitus tulla Islannin monipuolisen ja kunnianhimoisen musiikki- ja kulttuurielämän keskus, joka edistää islantilaisten artistien parasta tarjontaa painottamalla erityisesti erilaisia musiikkitapahtumia. Harpa on tarkoitettu lisäksi Islannin kulttuuri- ja musiikkielämän innovoinnin lähteeksi, ja painopiste asetetaan kansainvälisiin yhteyksiin, jotta Harpasta tulisi arvostettu esiintymispaikka Islannissa vieraileville ulkomaisille artisteille. |
| --- | --- |

(13)

Islannin viranomaisten mukaan Harpasta on tarkoitus tulla Islannin monipuolisen ja kunnianhimoisen musiikki- ja kulttuurielämän keskus, joka edistää islantilaisten artistien parasta tarjontaa painottamalla erityisesti erilaisia musiikkitapahtumia. Harpa on tarkoitettu lisäksi Islannin kulttuuri- ja musiikkielämän innovoinnin lähteeksi, ja painopiste asetetaan kansainvälisiin yhteyksiin, jotta Harpasta tulisi arvostettu esiintymispaikka Islannissa vieraileville ulkomaisille artisteille.

| (14) | Harpa on tarkoitettu myös erilaisten kotimaisten ja kansainvälisten konferenssien, kokousten ja tapaamisten järjestämiseen, ja sillä pyritään vahvistamaan Islannin asemaa kansainvälisten konferenssien järjestäjänä tarjoamalla palveluja ja konferenssitiloja, jotka vetävät vertoja muissa maissa tarjolla oleville konferenssitiloille ja -palveluille. Harpan tarkoituksena on myös edistää matkailua Islannissa ja vahvistaa Reykjavikin keskustaa toimimalla kaikkien alueella asuvien islantilaisten omana keskuksena ja vierailukohteena sekä kotimaisille että ulkomaisille vierailijoille, jotka haluavat tutustua rakennukseen ja nauttia tarjolla olevista palveluista, arkkitehtuurista ja taiteesta. |
| --- | --- |

(14)

Harpa on tarkoitettu myös erilaisten kotimaisten ja kansainvälisten konferenssien, kokousten ja tapaamisten järjestämiseen, ja sillä pyritään vahvistamaan Islannin asemaa kansainvälisten konferenssien järjestäjänä tarjoamalla palveluja ja konferenssitiloja, jotka vetävät vertoja muissa maissa tarjolla oleville konferenssitiloille ja -palveluille. Harpan tarkoituksena on myös edistää matkailua Islannissa ja vahvistaa Reykjavikin keskustaa toimimalla kaikkien alueella asuvien islantilaisten omana keskuksena ja vierailukohteena sekä kotimaisille että ulkomaisille vierailijoille, jotka haluavat tutustua rakennukseen ja nauttia tarjolla olevista palveluista, arkkitehtuurista ja taiteesta.

| (15) | Islannin sinfoniaorkesteri ja kansallisooppera sekä Reykjavik Big Band ovat tehneet pitkäaikaiset sopimukset Harpan tiettyjen tilojen käytöstä. Harpassa järjestetään myös konferensseja sekä erilaisia kulttuuritapahtumia, kuten islantilaisten ja ulkomaisten artistien pop- ja rock-konsertteja. Yksityiset yritykset ovat vuokranneet tiloja Harpasta muun muassa catering- ja ravintolatoimintaa sekä musiikkikauppaa ja huonekaluliikettä varten. Tilat on vuokrattu yksityisille toimijoille markkinaehdoin, ja niistä on järjestetty julkiset tarjouskilpailut, joissa on valittu parhaat tarjoukset. |
| --- | --- |

(15)

Islannin sinfoniaorkesteri ja kansallisooppera sekä Reykjavik Big Band ovat tehneet pitkäaikaiset sopimukset Harpan tiettyjen tilojen käytöstä. Harpassa järjestetään myös konferensseja sekä erilaisia kulttuuritapahtumia, kuten islantilaisten ja ulkomaisten artistien pop- ja rock-konsertteja. Yksityiset yritykset ovat vuokranneet tiloja Harpasta muun muassa catering- ja ravintolatoimintaa sekä musiikkikauppaa ja huonekaluliikettä varten. Tilat on vuokrattu yksityisille toimijoille markkinaehdoin, ja niistä on järjestetty julkiset tarjouskilpailut, joissa on valittu parhaat tarjoukset.

| (16) | Ennen Harpan rakentamista Islannissa ei ollut konserttitaloa, jossa olisi kunnon akustiikka ja yli 300 istumapaikan sali ja jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Islannin viranomaiset katsoivat näin ollen, että kulttuurikeskuksen rakentaminen oli välttämätöntä, sillä sen ansiosta Islannin kansalaiset voisivat nauttia musiikista ja taiteesta. Islannin viranomaisten mukaan Islannissa ei ollut myöskään konferenssikeskuksia tai muita suurten konferenssien järjestämiseen soveltuvia tiloja. |
| --- | --- |

(16)

Ennen Harpan rakentamista Islannissa ei ollut konserttitaloa, jossa olisi kunnon akustiikka ja yli 300 istumapaikan sali ja jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Islannin viranomaiset katsoivat näin ollen, että kulttuurikeskuksen rakentaminen oli välttämätöntä, sillä sen ansiosta Islannin kansalaiset voisivat nauttia musiikista ja taiteesta. Islannin viranomaisten mukaan Islannissa ei ollut myöskään konferenssikeskuksia tai muita suurten konferenssien järjestämiseen soveltuvia tiloja.

2.4   Harpan tilat

| (17) | Harpan pinta-ala on 28 000 neliömetriä, ja se sijaitsee Reykjavikin vanhassa satamassa osoitteessa Austurbakki 2. Rakennuksen on suunnitellut tanskalainen toimisto Henning Larsen Architects yhteistyössä islantilaisen arkkitehtitoimiston Batteríið arkitektarin kanssa. Taiteilija Ólafur Elíasson suunnitteli rakennusta ympäröivän lasirakenteen yhteistyössä arkkitehtien kanssa. Artec Consultants Inc vastasi akustiikasta, äänieristyksestä ja teatterin ja äänentoistolaitteiston suunnittelusta. |
| --- | --- |

(17)

Harpan pinta-ala on 28 000 neliömetriä, ja se sijaitsee Reykjavikin vanhassa satamassa osoitteessa Austurbakki 2. Rakennuksen on suunnitellut tanskalainen toimisto Henning Larsen Architects yhteistyössä islantilaisen arkkitehtitoimiston Batteríið arkitektarin kanssa. Taiteilija Ólafur Elíasson suunnitteli rakennusta ympäröivän lasirakenteen yhteistyössä arkkitehtien kanssa. Artec Consultants Inc vastasi akustiikasta, äänieristyksestä ja teatterin ja äänentoistolaitteiston suunnittelusta.

| (18) | Rakennuksen suunnittelulla pyrittiin varmistamaan sen monipuolisuus ja toimivat tilat kaiken tyyppisiä konsertteja ja konferensseja varten, ja islantilaisille haluttiin tarjota jotain sellaista, jota maassa ei ollut aiemmin saatavilla. Harpan konserttisalit ovat jo voittaneet palkintoja: Gramophone magazine valitsi sen yhdeksi uuden vuosituhannen hienoimmista konserttitaloista ja Travel & Leisure magazine valitsi sen parhaiten toimivaksi tapahtumapaikaksi vuonna 2011. Lisäksi Harpa voitti vuonna 2013 Euroopan unionin nykyarkkitehtuuripalkinnon, Mies van der Rohe -palkinnon. (9) |
| --- | --- |

(18)

Rakennuksen suunnittelulla pyrittiin varmistamaan sen monipuolisuus ja toimivat tilat kaiken tyyppisiä konsertteja ja konferensseja varten, ja islantilaisille haluttiin tarjota jotain sellaista, jota maassa ei ollut aiemmin saatavilla. Harpan konserttisalit ovat jo voittaneet palkintoja: Gramophone magazine valitsi sen yhdeksi uuden vuosituhannen hienoimmista konserttitaloista ja Travel & Leisure magazine valitsi sen parhaiten toimivaksi tapahtumapaikaksi vuonna 2011. Lisäksi Harpa voitti vuonna 2013 Euroopan unionin nykyarkkitehtuuripalkinnon, Mies van der Rohe -palkinnon. (9)

| (19) | Seuraavaksi luodaan yleiskatsaus Harpan sisällä oleviin saleihin: (10)







  i) | Eldborg on Harpan suurin sali: istumapaikkoja on 1 800 ja kokonaispinta-ala on 1 008 neliömetriä. Eldborg-salin kattokorkeus on 23 metriä ja näyttämön mitat ovat 22 metriä kertaa 17 metriä. Eldborg-salissa on säädettävä jälkikaiunta-aika, kuorokorokkeet ja tallennusvälineet sekä esiintyjien tilat. Sali on suunniteltu erityisesti konserttien pitämiseen. |
| --- | --- | --- |

(19)

Seuraavaksi luodaan yleiskatsaus Harpan sisällä oleviin saleihin: (10)

i)

Eldborg on Harpan suurin sali: istumapaikkoja on 1 800 ja kokonaispinta-ala on 1 008 neliömetriä. Eldborg-salin kattokorkeus on 23 metriä ja näyttämön mitat ovat 22 metriä kertaa 17 metriä. Eldborg-salissa on säädettävä jälkikaiunta-aika, kuorokorokkeet ja tallennusvälineet sekä esiintyjien tilat. Sali on suunniteltu erityisesti konserttien pitämiseen.

| ii) | Norðurljós on solistikonsertteja varten suunniteltu sali. Katsomoparvet kiertävät koko salin ympäri ja näyttämö on siirrettävä. Salissa on erikoisvalmisteinen valaistus, jota voidaan säätää erilaisiin väriteemoihin sopivaksi niin, että pidettävälle tapahtumalle saadaan luotua paras mahdollinen tunnelma. Norðurljós-salin ja Silfurberg-salin välissä on kaksi äänieristettyä ovea, joten salit on helppo yhdistää suurempia tilaisuuksia varten. Salin pinta-ala on 540 neliömetriä, ja salissa on 520 istumapaikkaa (sijoitettu kuten teattereissa). |
| --- | --- |

ii)

Norðurljós on solistikonsertteja varten suunniteltu sali. Katsomoparvet kiertävät koko salin ympäri ja näyttämö on siirrettävä. Salissa on erikoisvalmisteinen valaistus, jota voidaan säätää erilaisiin väriteemoihin sopivaksi niin, että pidettävälle tapahtumalle saadaan luotua paras mahdollinen tunnelma. Norðurljós-salin ja Silfurberg-salin välissä on kaksi äänieristettyä ovea, joten salit on helppo yhdistää suurempia tilaisuuksia varten. Salin pinta-ala on 540 neliömetriä, ja salissa on 520 istumapaikkaa (sijoitettu kuten teattereissa).

| iii) | Silfurberg on Harpan ainoa erityisesti konferensseja varten suunniteltu sali. Sen pinta-ala on 735 neliömetriä, ja siinä on 840 istumapaikkaa (sijoitettu kuten teattereissa). Näyttämö on siirrettävä ja laajennettava. Sali voidaan jakaa kahtia äänieristetyllä kokoon vedettävällä väliseinällä, ja salin molemmissa osissa on 325 istumapaikkaa. Norðurljós-salin ja Silfurberg-salin välissä on kaksi äänieristettyä ovea, jotka voidaan avata salien yhdistämiseksi tarvittaessa suurempia tilaisuuksia varten. Sali sopii kaikenlaisten konferenssien, vastaanottojen ja konserttien järjestämiseen. Salin tekniikka on parasta konferenssien pitämiseen saatavilla olevaa tekniikkaa. Sali sopii myös monenlaisten musiikkiesitysten pitämiseen. |
| --- | --- |

iii)

Silfurberg on Harpan ainoa erityisesti konferensseja varten suunniteltu sali. Sen pinta-ala on 735 neliömetriä, ja siinä on 840 istumapaikkaa (sijoitettu kuten teattereissa). Näyttämö on siirrettävä ja laajennettava. Sali voidaan jakaa kahtia äänieristetyllä kokoon vedettävällä väliseinällä, ja salin molemmissa osissa on 325 istumapaikkaa. Norðurljós-salin ja Silfurberg-salin välissä on kaksi äänieristettyä ovea, jotka voidaan avata salien yhdistämiseksi tarvittaessa suurempia tilaisuuksia varten. Sali sopii kaikenlaisten konferenssien, vastaanottojen ja konserttien järjestämiseen. Salin tekniikka on parasta konferenssien pitämiseen saatavilla olevaa tekniikkaa. Sali sopii myös monenlaisten musiikkiesitysten pitämiseen.

| iv) | Kaldalón on Harpan pienin sali, ja sen pinta-ala on 198 neliömetriä. Salissa on 195 istumapaikkaa. Se on suunniteltu konsertteja varten. Näyttämö on siirrettävä, ja myös permantoa voidaan käyttää muusikkojen näyttämönä. Salin jälkikaiunta-aika on säädettävissä erityyppisiin tapahtumiin soveltuvaksi. |
| --- | --- |

iv)

Kaldalón on Harpan pienin sali, ja sen pinta-ala on 198 neliömetriä. Salissa on 195 istumapaikkaa. Se on suunniteltu konsertteja varten. Näyttämö on siirrettävä, ja myös permantoa voidaan käyttää muusikkojen näyttämönä. Salin jälkikaiunta-aika on säädettävissä erityyppisiin tapahtumiin soveltuvaksi.

| v) | Björtuloft on 400 neliömetrin sali Harpan kuudennessa ja seitsemännessä kerroksessa, ja se tarjoaa 130 istumapaikkaa. Se sopii kokousten ja juhla-aterioiden järjestämiseen, vastaanottoihin ja muihin tilaisuuksiin. Salin ylempään kerrokseen (seitsemänteen) mahtuu noin 130 henkeä ja alempaan kerrokseen noin 60–70 henkeä, eli molemmissa kerroksissa pöytiin saadaan istumapaikkoja yhteensä noin 200 hengelle. Jos vastaanotoissa ei käytetä pöytiä, tilaa on noin 300–350 hengelle molemmat kerrokset yhteenlaskettuna. Seitsemännessä kerroksessa on valkokangas, dataprojektori, äänentoistojärjestelmä sekä säädettävä valaistus. |
| --- | --- |

v)

Björtuloft on 400 neliömetrin sali Harpan kuudennessa ja seitsemännessä kerroksessa, ja se tarjoaa 130 istumapaikkaa. Se sopii kokousten ja juhla-aterioiden järjestämiseen, vastaanottoihin ja muihin tilaisuuksiin. Salin ylempään kerrokseen (seitsemänteen) mahtuu noin 130 henkeä ja alempaan kerrokseen noin 60–70 henkeä, eli molemmissa kerroksissa pöytiin saadaan istumapaikkoja yhteensä noin 200 hengelle. Jos vastaanotoissa ei käytetä pöytiä, tilaa on noin 300–350 hengelle molemmat kerrokset yhteenlaskettuna. Seitsemännessä kerroksessa on valkokangas, dataprojektori, äänentoistojärjestelmä sekä säädettävä valaistus.

| (20) | Harpassa on seitsemän pienempää kokoustilaa joihin mahtuu 8–250 henkeä, ja lisäksi Harpassa on useita julkisia tiloja, joita vuokrataan satunnaisesti näyttelyjä tai vastaanottoja varten yhtiön tulojen lisäämiseksi. Kokoustilat voidaan jakaa pienemmiksi. Kaikissa kokoustiloissa on tarvittavat tekniset laitteistot, kuten dataprojektori, internetkokouksiin tarvittavat laitteet ja äänentoistojärjestelmä. |
| --- | --- |

(20)

Harpassa on seitsemän pienempää kokoustilaa joihin mahtuu 8–250 henkeä, ja lisäksi Harpassa on useita julkisia tiloja, joita vuokrataan satunnaisesti näyttelyjä tai vastaanottoja varten yhtiön tulojen lisäämiseksi. Kokoustilat voidaan jakaa pienemmiksi. Kaikissa kokoustiloissa on tarvittavat tekniset laitteistot, kuten dataprojektori, internetkokouksiin tarvittavat laitteet ja äänentoistojärjestelmä.

2.5   Harpan toiminnan rahoittaminen

| (21) | Kuten edellä huomautettiin, Harpa on kokonaan Islannin valtion ja Reykjavikin kaupungin omistuksessa Austurhöfn-TR ehf.:n kautta. Valtion ja kaupungin velvoitteista on määrätty vuonna 2006 tehdyn hankesopimuksen (11) 13 kohdassa. Valtion ja kaupungin vuosittaiset maksut katetaan niiden omista talousarvioista. Valtion vuoden 2011 talousarvion mukaan valtion vuotuiseksi maksuosuudeksi arvioitiin 424,4 miljoonaa Islannin kruunua. Vuonna 2012 valtion maksuosuudeksi arvioitiin 553,6 miljoonaa Islannin kruunua. Kaikki Harpalle annettava julkinen rahoitus jakautuu hankeosuuksien mukaan: valtio maksaa 54 prosenttia ja kaupunki 46 prosenttia. Osuudet on myös sidottu kuluttajahintaindeksiin. |
| --- | --- |

(21)

Kuten edellä huomautettiin, Harpa on kokonaan Islannin valtion ja Reykjavikin kaupungin omistuksessa Austurhöfn-TR ehf.:n kautta. Valtion ja kaupungin velvoitteista on määrätty vuonna 2006 tehdyn hankesopimuksen (11) 13 kohdassa. Valtion ja kaupungin vuosittaiset maksut katetaan niiden omista talousarvioista. Valtion vuoden 2011 talousarvion mukaan valtion vuotuiseksi maksuosuudeksi arvioitiin 424,4 miljoonaa Islannin kruunua. Vuonna 2012 valtion maksuosuudeksi arvioitiin 553,6 miljoonaa Islannin kruunua. Kaikki Harpalle annettava julkinen rahoitus jakautuu hankeosuuksien mukaan: valtio maksaa 54 prosenttia ja kaupunki 46 prosenttia. Osuudet on myös sidottu kuluttajahintaindeksiin.

| (22) | Valtion ja kaupungin talousarvioista maksettavien osuuksien lisäksi Islannin hallitus ja Reykjavikin kaupunki ovat sitoutuneet myöntämään lyhytaikaisen lainan Harpan toimintaan, kunnes hankkeen kustannusten täysimääräiseen kattamiseen tarvittava pitkäaikainen rahoitus saadaan toteutumaan. Vuodesta 2013 lähtien lainan kokonaismäärä on ollut 794 miljoonaa Islannin kruunua ja korko 5 prosenttia lisättynä 200 peruspisteen palkkiolla. Laina oli määrä maksaa takaisin ennen 15 päivää helmikuuta 2013. Reykjavikin kaupunki, Islannin valtio ja Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. allekirjoittivat 6 päivänä maaliskuuta 2013 sopimuksen, jonka mukaan tilapäislaina muutettaisiin Harpan osakepääomaksi, sillä yhtiölle ei ollut aiemmin annettu pääomaa. Samassa sopimuksessa valtio ja kaupunki sitoutuivat Harpalle maksettaviin väliaikaisiin vuotuisiin lisämaksuihin, joiden suuruus olisi 160 miljoonaa Islannin kruunua vuodessa vuosina 2013–2016 ja joilla katettaisiin ensinnäkin Harpalle määrätyt, paljon aiottua suuremmiksi osoittautuneet kiinteistöverot. (12) Harpasta aiheutui myös muita odottamattomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(22)

Valtion ja kaupungin talousarvioista maksettavien osuuksien lisäksi Islannin hallitus ja Reykjavikin kaupunki ovat sitoutuneet myöntämään lyhytaikaisen lainan Harpan toimintaan, kunnes hankkeen kustannusten täysimääräiseen kattamiseen tarvittava pitkäaikainen rahoitus saadaan toteutumaan. Vuodesta 2013 lähtien lainan kokonaismäärä on ollut 794 miljoonaa Islannin kruunua ja korko 5 prosenttia lisättynä 200 peruspisteen palkkiolla. Laina oli määrä maksaa takaisin ennen 15 päivää helmikuuta 2013. Reykjavikin kaupunki, Islannin valtio ja Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. allekirjoittivat 6 päivänä maaliskuuta 2013 sopimuksen, jonka mukaan tilapäislaina muutettaisiin Harpan osakepääomaksi, sillä yhtiölle ei ollut aiemmin annettu pääomaa. Samassa sopimuksessa valtio ja kaupunki sitoutuivat Harpalle maksettaviin väliaikaisiin vuotuisiin lisämaksuihin, joiden suuruus olisi 160 miljoonaa Islannin kruunua vuodessa vuosina 2013–2016 ja joilla katettaisiin ensinnäkin Harpalle määrätyt, paljon aiottua suuremmiksi osoittautuneet kiinteistöverot. (12) Harpasta aiheutui myös muita odottamattomia kustannuksia.

| (23) | Valtio ja kaupunki antavat kuukausittain varoja Harpaan liittyvien lainavelvoitteiden hoitamista varten. Koska hanke on tarkoitettu omavaraiseksi, voitolla on katettava kaikki toimintakulut. Omistajilta saadut varat on siis tarkoitettu Islannin viranomaisten mukaan kattamaan vain maksamatta olevia velkoja. (13) |
| --- | --- |

(23)

Valtio ja kaupunki antavat kuukausittain varoja Harpaan liittyvien lainavelvoitteiden hoitamista varten. Koska hanke on tarkoitettu omavaraiseksi, voitolla on katettava kaikki toimintakulut. Omistajilta saadut varat on siis tarkoitettu Islannin viranomaisten mukaan kattamaan vain maksamatta olevia velkoja. (13)

| (24) | Muutettu hankesopimus korvattiin uudella sopimuksella, jäljempänä ’vuoden 2013 hankesopimus’ (14), joka allekirjoitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2013. Uuden sopimuksen mukaan kaupungin ja valtion maksuosuudet jatkuisivat 595 000 000 Islannin kruunun suuruisina kuukausierinä, joita maksettaisiin ehdoitta joka vuosi 35 vuoden ajan maaliskuusta 2011 lähtien. Määrää muutettiin kuluttajahintaindeksin nousun perusteella maaliskuussa 2013 siten, että vuosittain maksettavaksi määräksi tuli 1 023 339 932 Islannin kruunua. (15) |
| --- | --- |

(24)

Muutettu hankesopimus korvattiin uudella sopimuksella, jäljempänä ’vuoden 2013 hankesopimus’ (14), joka allekirjoitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2013. Uuden sopimuksen mukaan kaupungin ja valtion maksuosuudet jatkuisivat 595 000 000 Islannin kruunun suuruisina kuukausierinä, joita maksettaisiin ehdoitta joka vuosi 35 vuoden ajan maaliskuusta 2011 lähtien. Määrää muutettiin kuluttajahintaindeksin nousun perusteella maaliskuussa 2013 siten, että vuosittain maksettavaksi määräksi tuli 1 023 339 932 Islannin kruunua. (15)

| (25) | Austurhöfn-TR ehf.:n vuotta 2012 koskevan ennakoidun vuotuisen tilinpäätöksen mukaan yhtiön odotettiin tekevän merkittävän toimintatappion, minkä vuoksi kokonaiskäyttökate (EBITDA) jäisi 406,5 miljoonaa Islannin kruunua miinukselle. Harpan konferenssipuolen toiminnan käyttökate oli 120 miljoonaa Islannin kruunua negatiivinen vuonna 2012, ja sama koskee ”muita kulttuuritapahtumia” (131 miljoonan Islannin kruunun negatiivinen käyttökate). Myös vuotta 2013 koskevassa ennakoidussa vuotuisessa tilinpäätöksessä ja ansioanalyysissä odotettiin merkittävää toimintatappiota, noin 348 miljoonan Islannin kruunun negatiivista kokonaiskäyttökatetta ja sekä konferenssitoiminnan että ”muiden kulttuuritapahtumien” odotettiin jäävän tappiollisiksi. (16) |
| --- | --- |

(25)

Austurhöfn-TR ehf.:n vuotta 2012 koskevan ennakoidun vuotuisen tilinpäätöksen mukaan yhtiön odotettiin tekevän merkittävän toimintatappion, minkä vuoksi kokonaiskäyttökate (EBITDA) jäisi 406,5 miljoonaa Islannin kruunua miinukselle. Harpan konferenssipuolen toiminnan käyttökate oli 120 miljoonaa Islannin kruunua negatiivinen vuonna 2012, ja sama koskee ”muita kulttuuritapahtumia” (131 miljoonan Islannin kruunun negatiivinen käyttökate). Myös vuotta 2013 koskevassa ennakoidussa vuotuisessa tilinpäätöksessä ja ansioanalyysissä odotettiin merkittävää toimintatappiota, noin 348 miljoonan Islannin kruunun negatiivista kokonaiskäyttökatetta ja sekä konferenssitoiminnan että ”muiden kulttuuritapahtumien” odotettiin jäävän tappiollisiksi. (16)

2.6   Kustannusten jakaminen ja erillinen kirjanpito

| (26) | Alkuperäisen hankesuunnitelman mukaisesti Harpan toimintaan osallisina olevat eri yhtiöt ja myös eri toiminnot erotettaisiin toisistaan taloudellisesti:
  13.11.1   Yksityinen yhteistyökumppani varmistaa aina, että kiinteistöyhtiö, toimintayhtiö, Hringur ja yksityinen yhteistyökumppani ovat taloudellisesti toisistaan erillisiä. Jokaista yhtiötä johdetaan ja hallinnoidaan varainhoidon kannalta erikseen.
  13.11.2   Yksityinen yhteistyökumppani varmistaa aina, että taloudellinen erillisyys on riittävää eli että kirjanpito on eriytetty maksullisen toiminnan ja muun konsertti- ja konferenssikeskuksen sisällä harjoitetun toiminnan välillä. Yksityisen yhteistyökumppanin on pystyttävä osoittamaan milloin tahansa sopimuskauden aikana asiakkaan pyynnöstä, että taloudellinen erillisyys on toteutunut. |
| --- | --- |

(26)

Alkuperäisen hankesuunnitelman mukaisesti Harpan toimintaan osallisina olevat eri yhtiöt ja myös eri toiminnot erotettaisiin toisistaan taloudellisesti:

13.11.1   Yksityinen yhteistyökumppani varmistaa aina, että kiinteistöyhtiö, toimintayhtiö, Hringur ja yksityinen yhteistyökumppani ovat taloudellisesti toisistaan erillisiä. Jokaista yhtiötä johdetaan ja hallinnoidaan varainhoidon kannalta erikseen.

13.11.2   Yksityinen yhteistyökumppani varmistaa aina, että taloudellinen erillisyys on riittävää eli että kirjanpito on eriytetty maksullisen toiminnan ja muun konsertti- ja konferenssikeskuksen sisällä harjoitetun toiminnan välillä. Yksityisen yhteistyökumppanin on pystyttävä osoittamaan milloin tahansa sopimuskauden aikana asiakkaan pyynnöstä, että taloudellinen erillisyys on toteutunut.

| (27) | Harpan toiminta on jaettu useaan luokkaan: 1) Islannin sinfoniaorkesteri, 2) kansallisooppera, 3) muut kulttuuritapahtumat, 4) konferenssiosasto, 5) toiminnot, 6) lipunmyynti, 7) tilojen ja laitteistojen käyttö ja 8) hallintokulut. Kaikki nämä kustannusluokat kuuluvat nyt Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.:lle, ja kuhunkin luokkaan liittyvät tulot ja menot sisältyvät asianomaisen luokan talousarvioon. Yhteiset toimintakustannukset, kuten palkat, lämmitys ja sähkö sekä hallinnolliset kustannukset on jaettu luokkien kesken kustannustenjakomallin mukaisesti. (17) |
| --- | --- |

(27)

Harpan toiminta on jaettu useaan luokkaan: 1) Islannin sinfoniaorkesteri, 2) kansallisooppera, 3) muut kulttuuritapahtumat, 4) konferenssiosasto, 5) toiminnot, 6) lipunmyynti, 7) tilojen ja laitteistojen käyttö ja 8) hallintokulut. Kaikki nämä kustannusluokat kuuluvat nyt Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf.:lle, ja kuhunkin luokkaan liittyvät tulot ja menot sisältyvät asianomaisen luokan talousarvioon. Yhteiset toimintakustannukset, kuten palkat, lämmitys ja sähkö sekä hallinnolliset kustannukset on jaettu luokkien kesken kustannustenjakomallin mukaisesti. (17)

| (28) | Tarkempia tietoja toimenpiteestä esitetään valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 128/13/KOL. (18) |
| --- | --- |

(28)

Tarkempia tietoja toimenpiteestä esitetään valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 128/13/KOL. (18)

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (29) | Päätöksessä N:o 128/13/KOL valvontaviranomainen arvioi alustavasti, oliko Harpalle myönnetty rahoitus katsottava valtiontueksi, ja jos oli, oliko valtiontuki ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten mukaista. |
| --- | --- |

(29)

Päätöksessä N:o 128/13/KOL valvontaviranomainen arvioi alustavasti, oliko Harpalle myönnetty rahoitus katsottava valtiontueksi, ja jos oli, oliko valtiontuki ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten mukaista.

| (30) | Islannin viranomaisten mukaan Harpan rahoituksessa ei ollut kyse valtiontuesta, koska viranomaiset olivat varmistaneet asianmukaisesti, että konserttitalon ja konferenssikeskuksen eri toimintojen kirjanpito on eriytetty. Väitteensä tueksi Islannin viranomaiset toimittivat kahden tilitoimiston kertomukset Harpan toimintaan osallistuvien yritysten kirjanpidon eriyttämisestä. Islannin viranomaiset toimittivat myös hinta-analyysin, jossa vertailtiin kooltaan ja kapasiteetiltaan vastaavien konferenssitilojen hintoja Reykjavikissa. Lisäksi Islannin viranomaiset väittivät, että konferenssitoiminta tukee Harpan muuta toimintaa ja että ilman konferenssitoimintaa muusta toiminnasta kannettavaksi jäävät kustannukset olisivat huomattavasti suuremmat. |
| --- | --- |

(30)

Islannin viranomaisten mukaan Harpan rahoituksessa ei ollut kyse valtiontuesta, koska viranomaiset olivat varmistaneet asianmukaisesti, että konserttitalon ja konferenssikeskuksen eri toimintojen kirjanpito on eriytetty. Väitteensä tueksi Islannin viranomaiset toimittivat kahden tilitoimiston kertomukset Harpan toimintaan osallistuvien yritysten kirjanpidon eriyttämisestä. Islannin viranomaiset toimittivat myös hinta-analyysin, jossa vertailtiin kooltaan ja kapasiteetiltaan vastaavien konferenssitilojen hintoja Reykjavikissa. Lisäksi Islannin viranomaiset väittivät, että konferenssitoiminta tukee Harpan muuta toimintaa ja että ilman konferenssitoimintaa muusta toiminnasta kannettavaksi jäävät kustannukset olisivat huomattavasti suuremmat.

| (31) | Valvontaviranomaisen alustavan arvion mukaan Harpan rahoituksessa oli kuitenkin kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Päätökseen N:o 128/12/KOL sisältyi seuraavaa:






  i) | Valvontaviranomainen totesi, että koska Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki kattavat yhdessä Harpan toiminnasta aiheutuvan vuotuisen alijäämän antamalla tähän tarkoitukseen tietyn summan talousarvioistaan, toimenpiteessä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetuista valtion varoista. |
| --- | --- | --- |

(31)

Valvontaviranomaisen alustavan arvion mukaan Harpan rahoituksessa oli kuitenkin kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Päätökseen N:o 128/12/KOL sisältyi seuraavaa:

i)

Valvontaviranomainen totesi, että koska Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki kattavat yhdessä Harpan toiminnasta aiheutuvan vuotuisen alijäämän antamalla tähän tarkoitukseen tietyn summan talousarvioistaan, toimenpiteessä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetuista valtion varoista.

| ii) | Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan sekä infrastruktuurin rakentaminen että sen toiminta ovat taloudellista toimintaa, jos kyseistä infrastruktuuria käytetään tai tullaan käyttämään tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. (19) Osa Harpan toiminnasta, esimerkiksi konferenssit, teatteriesitykset ja viihdekonsertit, voi houkutella paikalle paljon asiakkaita, ja tämä toiminta kilpailee yksityisten konferenssikeskusten, teatterien ja muiden konserttitilojen kanssa. Valvontaviranomainen katsoi siis alustavasti, että Harpan toimintaan osallistuvat yritykset ovat kaupallisia yrityksiä, siltä osin kuin ne harjoittavat kaupallista toimintaa. |
| --- | --- |

ii)

Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan sekä infrastruktuurin rakentaminen että sen toiminta ovat taloudellista toimintaa, jos kyseistä infrastruktuuria käytetään tai tullaan käyttämään tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. (19) Osa Harpan toiminnasta, esimerkiksi konferenssit, teatteriesitykset ja viihdekonsertit, voi houkutella paikalle paljon asiakkaita, ja tämä toiminta kilpailee yksityisten konferenssikeskusten, teatterien ja muiden konserttitilojen kanssa. Valvontaviranomainen katsoi siis alustavasti, että Harpan toimintaan osallistuvat yritykset ovat kaupallisia yrityksiä, siltä osin kuin ne harjoittavat kaupallista toimintaa.

| iii) | Lisäksi valvontaviranomainen katsoi, että Harpan rakentamiseen myönnetystä julkisesta rahoituksesta aiheutui taloudellista etua ja se oli siten tukea, koska hanketta ei myönnettävästi olisi toteutettu ilman julkista rahoitusta. Lisäksi Harpan toimintaan osallistuville yrityksille aiheutuu sen mielestä etua luovutetuista voitoista, koska valtio ja kaupunki eivät vaadi tuottoa konserttitaloon ja konferenssikeskukseen tekemälleen sijoitukselle, siltä osin kuin kyseiset yritykset harjoittavat kaupallista toimintaa, kuten konferenssien tai erilaisten kulttuuritapahtumien järjestämistä. Valvontaviranomaisen alustavan arvioinnin katsottiin näin ollen osoittavan, ettei valikoivaa taloudellista etua voida sulkea pois millään tasolla (rakentaminen, toiminta ja käyttö). |
| --- | --- |

iii)

Lisäksi valvontaviranomainen katsoi, että Harpan rakentamiseen myönnetystä julkisesta rahoituksesta aiheutui taloudellista etua ja se oli siten tukea, koska hanketta ei myönnettävästi olisi toteutettu ilman julkista rahoitusta. Lisäksi Harpan toimintaan osallistuville yrityksille aiheutuu sen mielestä etua luovutetuista voitoista, koska valtio ja kaupunki eivät vaadi tuottoa konserttitaloon ja konferenssikeskukseen tekemälleen sijoitukselle, siltä osin kuin kyseiset yritykset harjoittavat kaupallista toimintaa, kuten konferenssien tai erilaisten kulttuuritapahtumien järjestämistä. Valvontaviranomaisen alustavan arvioinnin katsottiin näin ollen osoittavan, ettei valikoivaa taloudellista etua voida sulkea pois millään tasolla (rakentaminen, toiminta ja käyttö).

| iv) | Valvontaviranomainen totesi vielä, että toimenpiteet saattoivat vääristää kilpailua. Koska kansainvälisten tapahtumien, kuten konferenssien ja muiden tapahtumien, järjestämisen markkinat ovat avoinna tilan tarjoajien ja tapahtumanjärjestäjien väliselle kilpailulle ja nämä toimijat osallistuvat tavallisesti toimintaan, johon liittyy ETA-valtioiden välistä kauppaa, toimenpiteillä voidaan olettaa olevan kauppaan kohdistuvaa vaikutusta. Konferenssitoiminnan luonteen vuoksi tässä tapauksessa on vieläkin todennäköisempää, että toimenpiteellä on vaikutusta tiettyjen ETA-alueeseen kuuluvien naapurivaltioiden välillä käytävään kauppaan (20). Tästä syystä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että toimenpide uhkasi vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-alueella käytävään kauppaan. |
| --- | --- |

iv)

Valvontaviranomainen totesi vielä, että toimenpiteet saattoivat vääristää kilpailua. Koska kansainvälisten tapahtumien, kuten konferenssien ja muiden tapahtumien, järjestämisen markkinat ovat avoinna tilan tarjoajien ja tapahtumanjärjestäjien väliselle kilpailulle ja nämä toimijat osallistuvat tavallisesti toimintaan, johon liittyy ETA-valtioiden välistä kauppaa, toimenpiteillä voidaan olettaa olevan kauppaan kohdistuvaa vaikutusta. Konferenssitoiminnan luonteen vuoksi tässä tapauksessa on vieläkin todennäköisempää, että toimenpiteellä on vaikutusta tiettyjen ETA-alueeseen kuuluvien naapurivaltioiden välillä käytävään kauppaan (20). Tästä syystä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että toimenpide uhkasi vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-alueella käytävään kauppaan.

| (32) | Valvontaviranomainen epäili lisäksi, ettei kyseistä valtiontukea voitu pitää ETA-sopimuksen mukaisena. ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan pitää yhteensopivana ETA-sopimuksen toiminnan kanssa, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä ETA-alueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Islannin viranomaiset ovat todenneet että toimenpiteen päätavoitteena oli edistää kulttuuria rakentamalla konserttitalo, jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Valvontaviranomainen myönsi, että kulttuuriin liittyvän tarkoituksensa vuoksi sinfoniaorkesterille ja oopperalle tarkoitetun konserttitalon rakentaminen ja toiminnan harjoittaminen voitaisiin katsoa kulttuurin edistämiseen myönnettäväksi tueksi. |
| --- | --- |

(32)

Valvontaviranomainen epäili lisäksi, ettei kyseistä valtiontukea voitu pitää ETA-sopimuksen mukaisena. ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan pitää yhteensopivana ETA-sopimuksen toiminnan kanssa, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä ETA-alueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Islannin viranomaiset ovat todenneet että toimenpiteen päätavoitteena oli edistää kulttuuria rakentamalla konserttitalo, jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Valvontaviranomainen myönsi, että kulttuuriin liittyvän tarkoituksensa vuoksi sinfoniaorkesterille ja oopperalle tarkoitetun konserttitalon rakentaminen ja toiminnan harjoittaminen voitaisiin katsoa kulttuurin edistämiseen myönnettäväksi tueksi.

| (33) | Valvontaviranomainen on selvillä myös siitä, että Harpan kaltaista infrastruktuuria voidaan käyttää myös monenlaiseen kaupalliseen toimintaan, joista esimerkkeinä voidaan mainita ravintolat, kahvilat, kaupat, konferenssit ja viihdekonsertit. Jotta kilpailu ei vääristyisi, tarvittiin kuitenkin takeet siitä, että kaupallisen toiminnan ja tuetun kulttuuritoiminnan välillä ei esiinny ristiintukemista. Valvontaviranomainen epäili lopulta alustavasti, etteivät Islannin viranomaiset olleet antaneet tarvittavia takeita sen varmistamiseksi, ettei tällaista ristiintukemista tapahdu. Alustavan arviointinsa perusteella valvontaviranomainen epäili näin ollen, voidaanko Harpan rakentamista ja toimintaa pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(33)

Valvontaviranomainen on selvillä myös siitä, että Harpan kaltaista infrastruktuuria voidaan käyttää myös monenlaiseen kaupalliseen toimintaan, joista esimerkkeinä voidaan mainita ravintolat, kahvilat, kaupat, konferenssit ja viihdekonsertit. Jotta kilpailu ei vääristyisi, tarvittiin kuitenkin takeet siitä, että kaupallisen toiminnan ja tuetun kulttuuritoiminnan välillä ei esiinny ristiintukemista. Valvontaviranomainen epäili lopulta alustavasti, etteivät Islannin viranomaiset olleet antaneet tarvittavia takeita sen varmistamiseksi, ettei tällaista ristiintukemista tapahdu. Alustavan arviointinsa perusteella valvontaviranomainen epäili näin ollen, voidaanko Harpan rakentamista ja toimintaa pitää ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

4.   ISLANNIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (34) | Islannin viranomaisten esittämistä huomautuksista kävi ilmi, että niiden mielestä Harpan toiminnan rahoittamisessa ei ollut kyse valtiontuesta, sillä ne olivat varmistaneet asianmukaisesti, että yritykset pitävät erillistä kirjanpitoa Harpan eri toiminnoille (21). |
| --- | --- |

(34)

Islannin viranomaisten esittämistä huomautuksista kävi ilmi, että niiden mielestä Harpan toiminnan rahoittamisessa ei ollut kyse valtiontuesta, sillä ne olivat varmistaneet asianmukaisesti, että yritykset pitävät erillistä kirjanpitoa Harpan eri toiminnoille (21).

| (35) | Islannin viranomaiset eivät kiistä sitä, että Harpan rahoitus myönnetään valtion varoista ja on näin ollen valtion toteuttamaa. Ne väittävät kuitenkin, ettei Harpaa voida katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi. Islannin viranomaisten mukaan Harpa on infrastruktuuri sekä kulttuurikeskus, jonka tavoitteena on säilyttää ja edistää kulttuuria ja Islannin kulttuuriperintöä, eikä sen näin ollen voida katsoa tarjoavan tavaroita ja palveluja kilpailun alaisilla markkinoilla. Islannin viranomaiset ovat lisäksi sitä mieltä, ettei taloudellista etua koskeva edellytys täyty tässä tapauksessa, sillä viranomaiset ovat varmistaneet, ettei Harpan kaupallista puolta rahoiteta valtion varoista, jotka on varattu ainoastaan kulttuuritoimintaan. Viranomaiset huomauttavat, että sopimuspuolten väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta on otettava huomioon Islannin maantieteellinen sijainti: on epätodennäköistä, että muista ETA-sopimuksen sopimuspuolina olevista maista matkustaisi yleisöä Islantiin pelkästään osallistuakseen konsertteihin tai vastaaviin tapahtumiin. |
| --- | --- |

(35)

Islannin viranomaiset eivät kiistä sitä, että Harpan rahoitus myönnetään valtion varoista ja on näin ollen valtion toteuttamaa. Ne väittävät kuitenkin, ettei Harpaa voida katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi. Islannin viranomaisten mukaan Harpa on infrastruktuuri sekä kulttuurikeskus, jonka tavoitteena on säilyttää ja edistää kulttuuria ja Islannin kulttuuriperintöä, eikä sen näin ollen voida katsoa tarjoavan tavaroita ja palveluja kilpailun alaisilla markkinoilla. Islannin viranomaiset ovat lisäksi sitä mieltä, ettei taloudellista etua koskeva edellytys täyty tässä tapauksessa, sillä viranomaiset ovat varmistaneet, ettei Harpan kaupallista puolta rahoiteta valtion varoista, jotka on varattu ainoastaan kulttuuritoimintaan. Viranomaiset huomauttavat, että sopimuspuolten väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta on otettava huomioon Islannin maantieteellinen sijainti: on epätodennäköistä, että muista ETA-sopimuksen sopimuspuolina olevista maista matkustaisi yleisöä Islantiin pelkästään osallistuakseen konsertteihin tai vastaaviin tapahtumiin.

| (36) | Islannin viranomaiset korostavat, ettei Harpan toiminta ole yleisesti luonteeltaan kaupallista. Niiden mukaan yksityinen yritys ei olisi luonut Harpaa eikä sitä voida verrata yksityisten yritysten ryhmään. Islannin viranomaisten mukaan tosiseikat osoittavat näin ollen selvästi, että markkinataloussijoittajaperiaatteella on tässä tapauksessa rajoituksensa. |
| --- | --- |

(36)

Islannin viranomaiset korostavat, ettei Harpan toiminta ole yleisesti luonteeltaan kaupallista. Niiden mukaan yksityinen yritys ei olisi luonut Harpaa eikä sitä voida verrata yksityisten yritysten ryhmään. Islannin viranomaisten mukaan tosiseikat osoittavat näin ollen selvästi, että markkinataloussijoittajaperiaatteella on tässä tapauksessa rajoituksensa.

| (37) | Harpan johtajia kuultuaan Islannin viranomaiset ehdottivat, ettei ristiintukemisen ehkäisemisen varmistamiseen käytettävää järjestelmää toteutettaisi erillisten yritysten tai konferenssitoiminnan pakollisen kilpailuttamisen muodossa. Islannin viranomaiset luottavat siihen, että muut toimenpiteet soveltuvat tähän paremmin ja aiheuttavat vähemmän hankaluuksia keskuksen toiminnalle. Näin ollen riippumatta siitä, katsotaanko Harpan rahoittamiseen ja toimintaan käytetyt valtion varat valtiontukisääntöjen mukaiseksi valtiontueksi — tai etteivät ne ole valtiontukea lainkaan — Islannin viranomaiset myöntävät, että toimenpiteitä on toteutettava sen varmistamiseksi, ettei tuella vääristetä sääntöjenvastaisesti kilpailua konferenssimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(37)

Harpan johtajia kuultuaan Islannin viranomaiset ehdottivat, ettei ristiintukemisen ehkäisemisen varmistamiseen käytettävää järjestelmää toteutettaisi erillisten yritysten tai konferenssitoiminnan pakollisen kilpailuttamisen muodossa. Islannin viranomaiset luottavat siihen, että muut toimenpiteet soveltuvat tähän paremmin ja aiheuttavat vähemmän hankaluuksia keskuksen toiminnalle. Näin ollen riippumatta siitä, katsotaanko Harpan rahoittamiseen ja toimintaan käytetyt valtion varat valtiontukisääntöjen mukaiseksi valtiontueksi — tai etteivät ne ole valtiontukea lainkaan — Islannin viranomaiset myöntävät, että toimenpiteitä on toteutettava sen varmistamiseksi, ettei tuella vääristetä sääntöjenvastaisesti kilpailua konferenssimarkkinoilla.

| (38) | Islannin viranomaiset ovat valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että on varmistettava konferenssitoiminnan taloudellinen erillisyys Harpan muusta toiminnasta ja että ristiintukemisen ehkäiseminen näiden kahden osan välillä on taattava. Asianmukaisen jaon varmistamiseksi kaupallisen toiminnan ja muun toiminnan välillä sekä sen estämiseksi, että tukia valuisi ensin mainittuun toimintaan, onkin toteutettu kaksi pääasiallista toimenpidettä:






  i) | Ensinnäkin Harpan johtajat ovat ottaneet käyttöön uuden liiketoiminnanohjaus- ja kirjanpito-ohjelman (22). Sen avulla Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. voi varmistaa asianmukaisen jaon eri toimintoihin ja liittää kirjanpitojärjestelmän tiiviimmin hankehallintoon. Uusi järjestelmä on paljon läpinäkyvämpi, ja siinä on enemmän analyysitoimintoja. Kirjanpidon eriyttämisessä Harpan sisällä on otettu huomioon ohjeet, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annettuun direktiiviin 2006/111/EY (23), jäljempänä ’avoimuusdirektiivi’. Kaikesta kulttuuritoiminnasta ja vuokralaisista pidetään erillistä kirjanpitoa (osastot), samoin kuin konferenssitoiminnastakin, millä varmistetaan eri toimintoja vastaavan sisäisen kirjanpidon pitäminen. |
| --- | --- | --- |

(38)

Islannin viranomaiset ovat valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että on varmistettava konferenssitoiminnan taloudellinen erillisyys Harpan muusta toiminnasta ja että ristiintukemisen ehkäiseminen näiden kahden osan välillä on taattava. Asianmukaisen jaon varmistamiseksi kaupallisen toiminnan ja muun toiminnan välillä sekä sen estämiseksi, että tukia valuisi ensin mainittuun toimintaan, onkin toteutettu kaksi pääasiallista toimenpidettä:

i)

Ensinnäkin Harpan johtajat ovat ottaneet käyttöön uuden liiketoiminnanohjaus- ja kirjanpito-ohjelman (22). Sen avulla Harpa tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. voi varmistaa asianmukaisen jaon eri toimintoihin ja liittää kirjanpitojärjestelmän tiiviimmin hankehallintoon. Uusi järjestelmä on paljon läpinäkyvämpi, ja siinä on enemmän analyysitoimintoja. Kirjanpidon eriyttämisessä Harpan sisällä on otettu huomioon ohjeet, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annettuun direktiiviin 2006/111/EY (23), jäljempänä ’avoimuusdirektiivi’. Kaikesta kulttuuritoiminnasta ja vuokralaisista pidetään erillistä kirjanpitoa (osastot), samoin kuin konferenssitoiminnastakin, millä varmistetaan eri toimintoja vastaavan sisäisen kirjanpidon pitäminen.

| ii) | Toiseksi Islannin viranomaiset ovat varmistaneet, että tietty osa Harpan kiinteistä ja yhteisistä kustannuksista jaetaan kullekin yksittäiselle toiminnan osalle todellisen käytön ja kaupallisen toiminnan perusteella. Lisäksi konferenssiosastolta on peritty markkinoiden mukaista vuokraa toimistotiloista ja muista tiloista. Islannin viranomaiset ovat määrittäneet vuokran markkinahinnan ja yhteisten palvelujen käyttämisestä perittävän korvauksen vertaamalla, mitä yksityiset toimijat veloittaisivat vastaavissa tilanteissa. |
| --- | --- |

ii)

Toiseksi Islannin viranomaiset ovat varmistaneet, että tietty osa Harpan kiinteistä ja yhteisistä kustannuksista jaetaan kullekin yksittäiselle toiminnan osalle todellisen käytön ja kaupallisen toiminnan perusteella. Lisäksi konferenssiosastolta on peritty markkinoiden mukaista vuokraa toimistotiloista ja muista tiloista. Islannin viranomaiset ovat määrittäneet vuokran markkinahinnan ja yhteisten palvelujen käyttämisestä perittävän korvauksen vertaamalla, mitä yksityiset toimijat veloittaisivat vastaavissa tilanteissa.

| (39) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet ehdotusluonnoksen Harpan konferenssiosaston kirjanpidon täydellisestä eriyttämisestä, ja ehdotuksessa otetaan huomioon uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä. (24) Seuraavassa taulukossa esitetään kirjanpidon eriyttämistä Harpan sisällä koskeva ehdotus. (25)









  Harpan konferenssiosaston kirjanpidon eriyttäminen |
| --- | --- |
| | Toiminnan tuotto | 2013 | 2016 |
| 1 | Konferenssitilojen vuokratulot | 109 282 | 141 815 |
| 2 | Teknisten laitteiden vuokratulot | 37 965 | 47 870 |
| 3 | Teknikkopalveluista saadut tulot | 38 054 | 48 105 |
| 4 | Muut tulot | 2 186 | 2 836 |
| | — | Kokonaistulot lukuun ottamatta catering-toimintaan liittyviä tuloja: |

(39)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet ehdotusluonnoksen Harpan konferenssiosaston kirjanpidon täydellisestä eriyttämisestä, ja ehdotuksessa otetaan huomioon uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä. (24) Seuraavassa taulukossa esitetään kirjanpidon eriyttämistä Harpan sisällä koskeva ehdotus. (25)

Harpan konferenssiosaston kirjanpidon eriyttäminen

Toiminnan tuotto

2013

2016

1

Konferenssitilojen vuokratulot

109 282

141 815

2

Teknisten laitteiden vuokratulot

37 965

47 870

3

Teknikkopalveluista saadut tulot

38 054

48 105

4

Muut tulot

2 186

2 836

—

Kokonaistulot lukuun ottamatta catering-toimintaan liittyviä tuloja:

187 486

240 626

Catering-toimintaan liittyvät tulot:

5

Konferenssiosaston osuus catering-toiminnan tuloista

34 396

38 697

6

Kiinteä vuokra

7 209

7 209

Konferenssitoiminnan tulot yhteensä

229 091

286 533

Toimintamenot

7

Kiinteä vuokra — konferenssitoimisto

686

686

8

Kiinteä vuokra — catering

7 209

7 209

9

Palkat ja niihin liittyvät menot — konferenssityöntekijät

42 908

42 908

10

Taloushallintokulut (kirjanpito)

1 000

1 000

11

Palkat ja niihin liittyvät menot — markkinointityöntekijät

6 738

6 738

12

Markkinointikulut

22 000

22 000

Tapahtumiin liittyvät kulut

13

Vuokrakulut (75 % tilojen vuokrasta saaduista tuloista)

81 961

106 361

14

Laitteiston vuokrakulut (75 % laitteiden vuokrasta saaduista tuloista)

28 474

35 903

15

Teknikkopalvelun kulut (75 % teknikkopalveluista saaduista tuloista)

28 541

36 079

Toimintamenot yhteensä

219 571

258 884

Käyttökate (EBITDA)

9 574

27 649

| (40) | Vuokrakulujen osalta Islannin viranomaiset toimittivat valvontaviranomaiselle Islannissa sijaitsevien muiden konferenssitilojen perimistä vuokrista tehdyn vertailun, josta käy ilmi, että konferenssiosaston vuokra ylittää vähittäisasiakkailta perittävän verrattavissa olevan markkinahinnan. Islannin viranomaisten mukaan vuokrahinta olisi konferenssiosaston kaltaiselle tukkutason toimijalle tavallisesti merkittävästi pienempi kuin mitä vähittäisasiakas maksaa. Islannin viranomaiset ehdottavat siis 25 prosentin marginaalia (alennusta) (26). Islannin viranomaisten mukaan niin pienellä marginaalilla pitäisi pystyä varmistamaan, että konferenssiosastolta peritään asianmukaista vuokraa toisiin markkinatoimijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(40)

Vuokrakulujen osalta Islannin viranomaiset toimittivat valvontaviranomaiselle Islannissa sijaitsevien muiden konferenssitilojen perimistä vuokrista tehdyn vertailun, josta käy ilmi, että konferenssiosaston vuokra ylittää vähittäisasiakkailta perittävän verrattavissa olevan markkinahinnan. Islannin viranomaisten mukaan vuokrahinta olisi konferenssiosaston kaltaiselle tukkutason toimijalle tavallisesti merkittävästi pienempi kuin mitä vähittäisasiakas maksaa. Islannin viranomaiset ehdottavat siis 25 prosentin marginaalia (alennusta) (26). Islannin viranomaisten mukaan niin pienellä marginaalilla pitäisi pystyä varmistamaan, että konferenssiosastolta peritään asianmukaista vuokraa toisiin markkinatoimijoihin verrattuna.

| (41) | Islannin viranomaisten mukaan on ymmärrettävää, että Harpan kaltainen investointi ei tuottaisi voittoa parina ensimmäisenä toimintavuotenaan, kuten eivät muutkaan suuret investointihankkeet. Uusi kustannusten ja tulojen jakamismalli osoittaa kuitenkin, että kaupallisesta puolesta tulee vähitellen kannattavampaa, minkä ansiosta Harpan omistajat alkavat saada sijoitukselleen tuottoa parin vuoden kuluessa. Uusi malli osoittaa myös, että konferenssiosasto on mitä todennäköisimmin kantanut tähän asti suhteettoman suuren osan yhteisistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(41)

Islannin viranomaisten mukaan on ymmärrettävää, että Harpan kaltainen investointi ei tuottaisi voittoa parina ensimmäisenä toimintavuotenaan, kuten eivät muutkaan suuret investointihankkeet. Uusi kustannusten ja tulojen jakamismalli osoittaa kuitenkin, että kaupallisesta puolesta tulee vähitellen kannattavampaa, minkä ansiosta Harpan omistajat alkavat saada sijoitukselleen tuottoa parin vuoden kuluessa. Uusi malli osoittaa myös, että konferenssiosasto on mitä todennäköisimmin kantanut tähän asti suhteettoman suuren osan yhteisistä kustannuksista.

| (42) | Jos valvontaviranomainen katsoo, että toimenpiteessä on kyse valtiontuesta, Islannin viranomaisten mielestä tällaisen tuen voidaan katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaista, kun huomioon otetaan toimenpiteen tavoitteet, kulttuurin ja Islannin kulttuuriperinnön säilyttämisen ja edistämisen tavoite mukaan luettuna. Tältä osin Islannin viranomaiset ovat kehottaneet valvontaviranomaista myös arvioimaan, olisiko tällaisen tuen katsottava olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamista. |
| --- | --- |

(42)

Jos valvontaviranomainen katsoo, että toimenpiteessä on kyse valtiontuesta, Islannin viranomaisten mielestä tällaisen tuen voidaan katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaista, kun huomioon otetaan toimenpiteen tavoitteet, kulttuurin ja Islannin kulttuuriperinnön säilyttämisen ja edistämisen tavoite mukaan luettuna. Tältä osin Islannin viranomaiset ovat kehottaneet valvontaviranomaista myös arvioimaan, olisiko tällaisen tuen katsottava olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamista.

II   ARVIOINTI

1.   ETA-SOPIMUKSEN 61 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (43) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(43)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (44) | Toimenpiteessä on siis kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: toimenpide i) on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, ii) antaa taloudellista etua edunsaajalle, iii) on valikoiva, iv) vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja voi vääristää kilpailua (27). |
| --- | --- |

(44)

Toimenpiteessä on siis kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: toimenpide i) on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, ii) antaa taloudellista etua edunsaajalle, iii) on valikoiva, iv) vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja voi vääristää kilpailua (27).

| (45) | Seuraavissa luvuissa arvioidaan Harpan rahoittamiseen annettua valtion rahoitusta näiden arviointiperusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Seuraavissa luvuissa arvioidaan Harpan rahoittamiseen annettua valtion rahoitusta näiden arviointiperusteiden mukaisesti.

1.1   Valtion varat

| (46) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on oltava valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä, jotta kyseessä olisi valtiontuki. |
| --- | --- |

(46)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on oltava valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä, jotta kyseessä olisi valtiontuki.

| (47) | Aluksi valvontaviranomainen huomauttaa, että sekä paikallisten että alueellisten viranomaisten katsotaan vastaavan valtiota (28). Valtion käsite kattaa 61 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä näin ollen kaikki valtionhallinnon elimet keskushallinnosta kaupungin tasolle tai hallinnon alimmalle tasolle sekä julkiset yritykset ja elimet. Lisäksi kaupungin varat katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi (29). |
| --- | --- |

(47)

Aluksi valvontaviranomainen huomauttaa, että sekä paikallisten että alueellisten viranomaisten katsotaan vastaavan valtiota (28). Valtion käsite kattaa 61 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä näin ollen kaikki valtionhallinnon elimet keskushallinnosta kaupungin tasolle tai hallinnon alimmalle tasolle sekä julkiset yritykset ja elimet. Lisäksi kaupungin varat katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi (29).

| (48) | Koska Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki kattavat yhdessä Harpan toiminnasta vastaavan yhtiön vuotuisen alijäämän maksamalla vuosittain tietyn summan talousarvioistaan, asiaan liittyy valtion varoja. Lisäksi myös lainojen muuntaminen osakepääomaksi on valtion varojen siirtoa, sillä valtio ja kaupunki luopuvat näin oikeudestaan saada maksamatta olevat lainat täysimääräisesti takaisin. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruste siis täyttyy. |
| --- | --- |

(48)

Koska Islannin valtio ja Reykjavikin kaupunki kattavat yhdessä Harpan toiminnasta vastaavan yhtiön vuotuisen alijäämän maksamalla vuosittain tietyn summan talousarvioistaan, asiaan liittyy valtion varoja. Lisäksi myös lainojen muuntaminen osakepääomaksi on valtion varojen siirtoa, sillä valtio ja kaupunki luopuvat näin oikeudestaan saada maksamatta olevat lainat täysimääräisesti takaisin. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruste siis täyttyy.

1.2   Yritys

| (49) | Toimenpiteestä on aiheuduttava etua yritykselle, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Yritykset ovat taloudellista toimintaa harjoittavia yhteisöjä oikeudellisesta asemastaan ja rahoitusmuodostaan riippumatta (30). Taloudellinen toiminta tarkoittaa tavaroiden tai palvelujen tarjoamista markkinoilla (31). Käänteisesti yhteisöt, jotka eivät ole kaupallisesti aktiivisia siten, etteivät ne tarjoa tavaroita tai palveluja tietyillä markkinoilla, eivät ole yrityksiä. |
| --- | --- |

(49)

Toimenpiteestä on aiheuduttava etua yritykselle, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. Yritykset ovat taloudellista toimintaa harjoittavia yhteisöjä oikeudellisesta asemastaan ja rahoitusmuodostaan riippumatta (30). Taloudellinen toiminta tarkoittaa tavaroiden tai palvelujen tarjoamista markkinoilla (31). Käänteisesti yhteisöt, jotka eivät ole kaupallisesti aktiivisia siten, etteivät ne tarjoa tavaroita tai palveluja tietyillä markkinoilla, eivät ole yrityksiä.

| (50) | Kuten päätöksessä N:o 128/13/KOL huomautettiin, valvontaviranomaisen mielestä sekä infrastruktuurin rakentaminen että sen toiminta ovat itsessään taloudellista toimintaa (ja näin ollen niihin sovelletaan valtiontukisääntöjä), jos kyseistä infrastruktuuria käytetään tai tullaan käyttämään tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. (32) Tässä tapauksessa Harpa on tarkoitettu konferenssien sekä musiikki-, kulttuuri- ja muiden taidetapahtumien järjestämiseen kaupalliselta pohjalta eli palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, on vahvistanut tämän näkemyksen asiassa Leipzig/Halle antamassaan tuomiossa (33). Näin ollen infrastruktuuria koskevissa tapauksissa tukea voidaan myöntää monilla tasoilla: rakentamiseen, toimintaan ja tilojen käyttöön (34). |
| --- | --- |

(50)

Kuten päätöksessä N:o 128/13/KOL huomautettiin, valvontaviranomaisen mielestä sekä infrastruktuurin rakentaminen että sen toiminta ovat itsessään taloudellista toimintaa (ja näin ollen niihin sovelletaan valtiontukisääntöjä), jos kyseistä infrastruktuuria käytetään tai tullaan käyttämään tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. (32) Tässä tapauksessa Harpa on tarkoitettu konferenssien sekä musiikki-, kulttuuri- ja muiden taidetapahtumien järjestämiseen kaupalliselta pohjalta eli palvelujen tarjoamiseen markkinoilla. Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, on vahvistanut tämän näkemyksen asiassa Leipzig/Halle antamassaan tuomiossa (33). Näin ollen infrastruktuuria koskevissa tapauksissa tukea voidaan myöntää monilla tasoilla: rakentamiseen, toimintaan ja tilojen käyttöön (34).

| (51) | Kuten edellä huomautettiin, Harpassa järjestetään Islannin sinfoniaorkesterin konsertteja, kansallisoopperan näytöksiä ja monia muita kulttuuritapahtumia sekä konferensseja. Islannin viranomaisten mielestä vain Harpan konferenssitoiminta on taloudellista toimintaa. Kaikki muu toiminta olisi siis luokiteltava muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(51)

Kuten edellä huomautettiin, Harpassa järjestetään Islannin sinfoniaorkesterin konsertteja, kansallisoopperan näytöksiä ja monia muita kulttuuritapahtumia sekä konferensseja. Islannin viranomaisten mielestä vain Harpan konferenssitoiminta on taloudellista toimintaa. Kaikki muu toiminta olisi siis luokiteltava muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi.

| (52) | Osa Harpassa järjestettävästä toiminnasta, erityisesti esimerkiksi konferenssit, teatteriesitykset ja viihdekonsertit, voi kuitenkin houkutella merkittävän määrän yleisöä, jolloin nämä tapahtumat kilpailevat yksityisten konferenssikeskusten, teatterien tai muiden konserttitalojen kanssa. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että konsertti- ja konferenssikeskus Harpa ja sen toimintaan osallistuva yhtiö ovat yrityksiä siltä osin, kuin ne harjoittavat taloudellista toimintaa (35). |
| --- | --- |

(52)

Osa Harpassa järjestettävästä toiminnasta, erityisesti esimerkiksi konferenssit, teatteriesitykset ja viihdekonsertit, voi kuitenkin houkutella merkittävän määrän yleisöä, jolloin nämä tapahtumat kilpailevat yksityisten konferenssikeskusten, teatterien tai muiden konserttitalojen kanssa. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että konsertti- ja konferenssikeskus Harpa ja sen toimintaan osallistuva yhtiö ovat yrityksiä siltä osin, kuin ne harjoittavat taloudellista toimintaa (35).

1.3   Etu

| (53) | Toimenpiteen on annettava taloudellista etua tuensaajalle, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu valtiontuki |
| --- | --- |

(53)

Toimenpiteen on annettava taloudellista etua tuensaajalle, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu valtiontuki

| (54) | Harpan rakentamisen rahoittamisen osalta valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois, jos rahoittaminen on tapahtunut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti (36). Islannin viranomaiset ovat kuitenkin vastustaneet markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamista tässä tapauksessa, sillä niiden mukaan Harpan toiminta ei ole yleisesti luonteeltaan kaupallista. Islannin viranomaisten mukaan yksityinen yritys ei olisi luonut Harpaa, eikä sitä näin ollen voida verrata yksityisten yritysten ryhmään. Islannin viranomaiset ovatkin sitä mieltä, että markkinataloussijoittajaperiaatteella on tässä tapauksessa rajoituksensa. |
| --- | --- |

(54)

Harpan rakentamisen rahoittamisen osalta valtiontuen mahdollisuus voidaan sulkea pois, jos rahoittaminen on tapahtunut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti (36). Islannin viranomaiset ovat kuitenkin vastustaneet markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamista tässä tapauksessa, sillä niiden mukaan Harpan toiminta ei ole yleisesti luonteeltaan kaupallista. Islannin viranomaisten mukaan yksityinen yritys ei olisi luonut Harpaa, eikä sitä näin ollen voida verrata yksityisten yritysten ryhmään. Islannin viranomaiset ovatkin sitä mieltä, että markkinataloussijoittajaperiaatteella on tässä tapauksessa rajoituksensa.

| (55) | Harpan rakentamisen osalta valtio ja kaupunki toivoivat Islannin viranomaisten mukaan alun perin, että yksityinen sijoittaja rahoittaisi hankkeen toteutuksen. Finanssikriisin vuoksi hankkeen toteuttaminen kävi kuitenkin mahdottomaksi ilman julkista rahoitusta. Valtion ja kaupungin suoran tuen katsottiin näin ollen olevan välttämätöntä, sillä ilman sitä hankkeen rahoittamiseen ei olisi ollut tarpeeksi varoja. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että Harpan rakentamisen julkisesta rahoittamisesta on aiheutunut taloudellista etua ja kyseessä on siis tuki, sillä kieltämättä hanketta ei olisi toteutettu ilman julkista rahoitusta. Valtion ja kaupungin osallistuminen oli näin ollen olennaista koko Harpa-hankkeen kannalta. |
| --- | --- |

(55)

Harpan rakentamisen osalta valtio ja kaupunki toivoivat Islannin viranomaisten mukaan alun perin, että yksityinen sijoittaja rahoittaisi hankkeen toteutuksen. Finanssikriisin vuoksi hankkeen toteuttaminen kävi kuitenkin mahdottomaksi ilman julkista rahoitusta. Valtion ja kaupungin suoran tuen katsottiin näin ollen olevan välttämätöntä, sillä ilman sitä hankkeen rahoittamiseen ei olisi ollut tarpeeksi varoja. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että Harpan rakentamisen julkisesta rahoittamisesta on aiheutunut taloudellista etua ja kyseessä on siis tuki, sillä kieltämättä hanketta ei olisi toteutettu ilman julkista rahoitusta. Valtion ja kaupungin osallistuminen oli näin ollen olennaista koko Harpa-hankkeen kannalta.

| (56) | Valvontaviranomaisen päätöskäytännön mukaan silloin, kun yhteisö harjoittaa sekä kaupallista että muuta toimintaa, käytössä on oltava kustannuslaskentajärjestelmä, jolla voidaan varmistaa, ettei kaupallista toimintaa rahoiteta voittoa tavoittelemattomaan toimintaan myönnetyistä valtion varoista (37). Periaate on vahvistettu myös avoimuusdirektiivissä. Avoimuusdirektiiviä ei voida soveltaa suoraan nyt käsiteltävään asiaan, sillä Harpan vuotuinen kokonaisnettoliikevaihto jää kahdelta viime vuodelta alle direktiivin 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa asetetun liikevaihtorajan (38). Valvontaviranomainen on kuitenkin sitä mieltä, että edelleen on sovellettava periaatteita, joiden mukaan taloudellista toimintaa harjoitetaan kaupallisin ehdoin erillisillä tileillä ja erillisessä kirjanpidossa sovellettavat kustannuslaskentaperiaatteet on määritettävä selkeästi. |
| --- | --- |

(56)

Valvontaviranomaisen päätöskäytännön mukaan silloin, kun yhteisö harjoittaa sekä kaupallista että muuta toimintaa, käytössä on oltava kustannuslaskentajärjestelmä, jolla voidaan varmistaa, ettei kaupallista toimintaa rahoiteta voittoa tavoittelemattomaan toimintaan myönnetyistä valtion varoista (37). Periaate on vahvistettu myös avoimuusdirektiivissä. Avoimuusdirektiiviä ei voida soveltaa suoraan nyt käsiteltävään asiaan, sillä Harpan vuotuinen kokonaisnettoliikevaihto jää kahdelta viime vuodelta alle direktiivin 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa asetetun liikevaihtorajan (38). Valvontaviranomainen on kuitenkin sitä mieltä, että edelleen on sovellettava periaatteita, joiden mukaan taloudellista toimintaa harjoitetaan kaupallisin ehdoin erillisillä tileillä ja erillisessä kirjanpidossa sovellettavat kustannuslaskentaperiaatteet on määritettävä selkeästi.

| (57) | Kuten edellä I osan 2 kohdassa kuvattiin, Harpan toiminta on jaettu useaan luokkaan, joita ovat esimerkiksi Islannin sinfoniaorkesterin esitykset ja kansallisoopperan näytökset sekä muut kulttuuritapahtumat ja konferenssit. Islannin viranomaiset eivät olleet kuitenkaan varmistaneet asianmukaisesti, ennen kuin valvontaviranomainen teki päätöksen N:o 128/13/KOL, että Harpan eri toimintojen kirjanpito on eriytetty selkeästi ja johdonmukaisesti. Pelkkä rakennuksen toimintaan liittyvien tappioiden ja yhteisten hallinnollisten kulujen jakaminen Harpan eri toimintojen kesken arvioidun käytön ja muiden kriteerien perusteella, mikä oli käytäntönä Harpan ensimmäisinä vuosina, ei ole ETA-lainsäädännön mukaista selkeää kirjanpidon eriyttämistä. Tällainen tilanne on näin ollen voinut johtaa ristiintukemiseen Harpan kulttuuritoiminnan ja taloudellisen toiminnan kesken. |
| --- | --- |

(57)

Kuten edellä I osan 2 kohdassa kuvattiin, Harpan toiminta on jaettu useaan luokkaan, joita ovat esimerkiksi Islannin sinfoniaorkesterin esitykset ja kansallisoopperan näytökset sekä muut kulttuuritapahtumat ja konferenssit. Islannin viranomaiset eivät olleet kuitenkaan varmistaneet asianmukaisesti, ennen kuin valvontaviranomainen teki päätöksen N:o 128/13/KOL, että Harpan eri toimintojen kirjanpito on eriytetty selkeästi ja johdonmukaisesti. Pelkkä rakennuksen toimintaan liittyvien tappioiden ja yhteisten hallinnollisten kulujen jakaminen Harpan eri toimintojen kesken arvioidun käytön ja muiden kriteerien perusteella, mikä oli käytäntönä Harpan ensimmäisinä vuosina, ei ole ETA-lainsäädännön mukaista selkeää kirjanpidon eriyttämistä. Tällainen tilanne on näin ollen voinut johtaa ristiintukemiseen Harpan kulttuuritoiminnan ja taloudellisen toiminnan kesken.

| (58) | Kuten I osan 4 kohdassa kuvattiin, Islannin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön erinäisiä toimenpiteitä erottaakseen Harpan kaupallisen toiminnan ja muun toiminnan kirjanpidon toisistaan (39). Toimenpiteisiin sisältyy uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä sekä Harpan konferenssiosaston erillinen kirjanpito. Vaikka näillä uusilla järjestelyillä rajataan toimintaan osallistuville yhtiöille aiheutuva etu infrastruktuurin toiminnan varmistamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, konferenssiosastolle aiheutuvaa etua ei voida sulkea kokonaan pois. |
| --- | --- |

(58)

Kuten I osan 4 kohdassa kuvattiin, Islannin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön erinäisiä toimenpiteitä erottaakseen Harpan kaupallisen toiminnan ja muun toiminnan kirjanpidon toisistaan (39). Toimenpiteisiin sisältyy uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä sekä Harpan konferenssiosaston erillinen kirjanpito. Vaikka näillä uusilla järjestelyillä rajataan toimintaan osallistuville yhtiöille aiheutuva etu infrastruktuurin toiminnan varmistamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, konferenssiosastolle aiheutuvaa etua ei voida sulkea kokonaan pois.

| (59) | Lisäksi Harpan toimintaan osallistuville yrityksille aiheutuu etua luovutetun voiton muodossa, kun valtio ja kunta eivät vaadi tuottoa konserttitaloon ja konferenssikeskukseen tekemälleen sijoitukselle, siltä osin kuin kyseiset yhtiöt harjoittavat kaupallista toimintaa, esimerkiksi järjestävät konferensseja. Kuka tahansa yrityksen omistaja tai sijoittaja vaatii tavallisesti tuottoa kaupalliseen yritykseen tekemälleen sijoitukselle. Tällainen vaatimus vastaa yritykselle tosiasiallisesti menoa. Jos valtion omistamaa yritystä ei vaadita tuottamaan normaalin tasoista tuottoa omistajalleen, yritys hyötyy tällöin tosiasiallisesti edusta joka kerta, kun omistaja luopuu kyseisestä voitosta (40). |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi Harpan toimintaan osallistuville yrityksille aiheutuu etua luovutetun voiton muodossa, kun valtio ja kunta eivät vaadi tuottoa konserttitaloon ja konferenssikeskukseen tekemälleen sijoitukselle, siltä osin kuin kyseiset yhtiöt harjoittavat kaupallista toimintaa, esimerkiksi järjestävät konferensseja. Kuka tahansa yrityksen omistaja tai sijoittaja vaatii tavallisesti tuottoa kaupalliseen yritykseen tekemälleen sijoitukselle. Tällainen vaatimus vastaa yritykselle tosiasiallisesti menoa. Jos valtion omistamaa yritystä ei vaadita tuottamaan normaalin tasoista tuottoa omistajalleen, yritys hyötyy tällöin tosiasiallisesti edusta joka kerta, kun omistaja luopuu kyseisestä voitosta (40).

1.4   Edun arviointi Altmark-kriteerien perusteella

| (60) | Islannin viranomaiset ovat sitä mieltä, että Harpan rakentamisen ja toiminnan rahoitusta tulisi luonnehtia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamiseksi ja että asiassa Altmark annetun tuomion mukaiset neljä kumulatiivista kriteeriä täyttyvät, joten toimenpiteessä ei ole kyseessä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(60)

Islannin viranomaiset ovat sitä mieltä, että Harpan rakentamisen ja toiminnan rahoitusta tulisi luonnehtia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamiseksi ja että asiassa Altmark annetun tuomion mukaiset neljä kumulatiivista kriteeriä täyttyvät, joten toimenpiteessä ei ole kyseessä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (61) | Unionin tuomioistuimen asiassa Altmark antamassa tuomiossa selkiytetään niitä edellytyksiä, joiden täyttyessä julkisen palvelun tarjoamisesta annettavaa korvausta ei katsota valtiontueksi siitä syystä, ettei mitään etua aiheudu (41). Jotta tällaista korvausta ei katsottaisi tietyssä tapauksessa valtiontueksi, neljän kumulatiivisen edellytyksen, niin sanottujen Altmark-kriteerien, on kuitenkin täytyttävä. (42) |
| --- | --- |

(61)

Unionin tuomioistuimen asiassa Altmark antamassa tuomiossa selkiytetään niitä edellytyksiä, joiden täyttyessä julkisen palvelun tarjoamisesta annettavaa korvausta ei katsota valtiontueksi siitä syystä, ettei mitään etua aiheudu (41). Jotta tällaista korvausta ei katsottaisi tietyssä tapauksessa valtiontueksi, neljän kumulatiivisen edellytyksen, niin sanottujen Altmark-kriteerien, on kuitenkin täytyttävä. (42)

| (62) | Kyseiset neljä kriteeriä ovat seuraavat: (i) yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on annettava virallisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään palveluun valtiolta rahoitusta saavan edunsaajan tehtäväksi ja hoidettavaksi, ja tähän liittyvät velvoitteet on määriteltävä selvästi; (ii) parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältetään sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka saattaisi suosia edunsaajayritystä suhteessa kilpailijayrityksiin; (iii) korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon asiaankuuluvat tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; ja (iv) jos edunsaajaa ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla niitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle yritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon asiaankuuluvat tulot ja kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(62)

Kyseiset neljä kriteeriä ovat seuraavat: (i) yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu on annettava virallisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään palveluun valtiolta rahoitusta saavan edunsaajan tehtäväksi ja hoidettavaksi, ja tähän liittyvät velvoitteet on määriteltävä selvästi; (ii) parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältetään sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka saattaisi suosia edunsaajayritystä suhteessa kilpailijayrityksiin; (iii) korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon asiaankuuluvat tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; ja (iv) jos edunsaajaa ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla niitä kustannuksia, joita hyvin johdetulle yritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon asiaankuuluvat tulot ja kohtuullinen voitto.

| (63) | ETA-valtioilla on yleisesti laaja harkintavalta määritettäessä palvelua yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, mutta asiaan liittyvää oikeuskäytäntöä, jossa asetetaan yleiset periaatteet, on noudatettava. ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdasta seuraa, että yritykset, joiden tehtäväksi on annettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen, ovat yrityksiä, joilla on ”erityistehtävä” (43). |
| --- | --- |

(63)

ETA-valtioilla on yleisesti laaja harkintavalta määritettäessä palvelua yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, mutta asiaan liittyvää oikeuskäytäntöä, jossa asetetaan yleiset periaatteet, on noudatettava. ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdasta seuraa, että yritykset, joiden tehtäväksi on annettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen, ovat yrityksiä, joilla on ”erityistehtävä” (43).

| (64) | Valtiontukisääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseen myönnettävään korvaukseen koskevien valvontaviranomaisten ohjeiden (44) mukaan julkisen palvelun tehtävä on annettava asiakirjalla, joka EFTA-valtioiden lainsäädännöstä riippuen voi olla muodoltaan säädös tai sopimus. Siitä voidaan määrätä myös useissa eri asiakirjoissa. Komissio ja valvontaviranomainen noudattavat käytäntöä, jonka mukaisesti asiakirjassa tai asiakirjoissa on täsmennettävä ainakin seuraavat seikat:






  a) | julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto; |
| --- | --- | --- |

(64)

Valtiontukisääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseen myönnettävään korvaukseen koskevien valvontaviranomaisten ohjeiden (44) mukaan julkisen palvelun tehtävä on annettava asiakirjalla, joka EFTA-valtioiden lainsäädännöstä riippuen voi olla muodoltaan säädös tai sopimus. Siitä voidaan määrätä myös useissa eri asiakirjoissa. Komissio ja valvontaviranomainen noudattavat käytäntöä, jonka mukaisesti asiakirjassa tai asiakirjoissa on täsmennettävä ainakin seuraavat seikat:

a)

julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto;

| b) | asianomainen yritys ja tarvittaessa alue; |
| --- | --- |

b)

asianomainen yritys ja tarvittaessa alue;

| c) | asianomaisen viranomaisen yritykselle mahdollisesti myöntämien yksin- tai erityisoikeuksien luonne; |
| --- | --- |

c)

asianomaisen viranomaisen yritykselle mahdollisesti myöntämien yksin- tai erityisoikeuksien luonne;

| d) | korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit; ja |
| --- | --- |

d)

korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit; ja

| e) | järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin perimiseksi. |
| --- | --- |

e)

järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin perimiseksi.

| (65) | Islannin viranomaisten mukaan Harpan julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi sen omistajapolitiikassa. Omistajapolitiikan mukaisesti Harpan tarkoituksena on i) toimia Islannin musiikki- ja kulttuurielämän areenana, ii) vahvistaa Islannin asemaa konferenssien järjestäjänä, iii) lujittaa matkailualan asemaa Islannissa ja iv) elävöittää Reykjavikin keskustaa. Lisäksi omistajapolitiikassa määrätään, että Harpan toiminnan on oltava omavaraista eikä Harpalle myönnetä muita rahoitusosuuksia kuin ne, joista hankesopimuksessa on sovittu. Omistajapolitiikassa ei kuitenkaan mainita julkisen palvelun velvoitteiden kestoa eikä korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettäviä parametreja tai kuvata järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin perimiseksi. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, ettei Altmark-kriteereistä ensimmäinen täyty. |
| --- | --- |

(65)

Islannin viranomaisten mukaan Harpan julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi sen omistajapolitiikassa. Omistajapolitiikan mukaisesti Harpan tarkoituksena on i) toimia Islannin musiikki- ja kulttuurielämän areenana, ii) vahvistaa Islannin asemaa konferenssien järjestäjänä, iii) lujittaa matkailualan asemaa Islannissa ja iv) elävöittää Reykjavikin keskustaa. Lisäksi omistajapolitiikassa määrätään, että Harpan toiminnan on oltava omavaraista eikä Harpalle myönnetä muita rahoitusosuuksia kuin ne, joista hankesopimuksessa on sovittu. Omistajapolitiikassa ei kuitenkaan mainita julkisen palvelun velvoitteiden kestoa eikä korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettäviä parametreja tai kuvata järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin perimiseksi. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, ettei Altmark-kriteereistä ensimmäinen täyty.

| (66) | Lisäksi valtion ja kaupungin maksuosuus oli hankesopimuksen mukaan kiinteä vuosittainen summa (595 000 000 Islannin kruunua), jota oli määrä muuttaa jokaisena maksupäivänä kuluttajahintaindeksin muuttumisen mukaisesti. Harpan taloudellisen tilanteen vuoksi Harpan omistajat ovat kuitenkin antaneet huomattavia määriä tilapäistä rahoitusta ja tehneet lainan muuntamista koskevia järjestelyjä (45). Päinvastoin kuin mitä Islannin viranomaiset katsovat, väitetystä julkisen palvelun velvoitteesta maksettavaa korvausta ei siis nähtävästi ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Myös tuen läpinäkymättömyyden vuoksi (Harpan vuotuisen alijäämän kattaminen, mahdollinen ristiintukeminen ja käytäntö olla vaatimatta kohtuullista tuottoa sijoitukselle) valvontaviranomaisen on pakko todeta, etteivät Islannin viranomaiset varmistaneet asianmukaisesti, ettei korvaus ylitä sitä, mikä on välttämätöntä. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi valtion ja kaupungin maksuosuus oli hankesopimuksen mukaan kiinteä vuosittainen summa (595 000 000 Islannin kruunua), jota oli määrä muuttaa jokaisena maksupäivänä kuluttajahintaindeksin muuttumisen mukaisesti. Harpan taloudellisen tilanteen vuoksi Harpan omistajat ovat kuitenkin antaneet huomattavia määriä tilapäistä rahoitusta ja tehneet lainan muuntamista koskevia järjestelyjä (45). Päinvastoin kuin mitä Islannin viranomaiset katsovat, väitetystä julkisen palvelun velvoitteesta maksettavaa korvausta ei siis nähtävästi ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. Myös tuen läpinäkymättömyyden vuoksi (Harpan vuotuisen alijäämän kattaminen, mahdollinen ristiintukeminen ja käytäntö olla vaatimatta kohtuullista tuottoa sijoitukselle) valvontaviranomaisen on pakko todeta, etteivät Islannin viranomaiset varmistaneet asianmukaisesti, ettei korvaus ylitä sitä, mikä on välttämätöntä.

| (67) | Valvontaviranomainen huomauttaa vielä, ettei Harpan yksityistä toimijaa ollut valittu julkisella hankintamenettelyllä eivätkä Islannin viranomaiset olleet antaneet valvontaviranomaiselle sellaisia tietoja, joiden perusteella olisi voitu varmistaa, vastaavatko Harpan kustannukset hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvia kustannuksia, kuten neljännessä Altmark-kriteerissä edellytetään. |
| --- | --- |

(67)

Valvontaviranomainen huomauttaa vielä, ettei Harpan yksityistä toimijaa ollut valittu julkisella hankintamenettelyllä eivätkä Islannin viranomaiset olleet antaneet valvontaviranomaiselle sellaisia tietoja, joiden perusteella olisi voitu varmistaa, vastaavatko Harpan kustannukset hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvia kustannuksia, kuten neljännessä Altmark-kriteerissä edellytetään.

| (68) | Näin ollen valvontaviranomainen toteaa edellä esitetyn perusteella, ettei Harpan rahoittaminen täytä kaikkia Altmark-kriteerejä eikä sitä voida näin ollen katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(68)

Näin ollen valvontaviranomainen toteaa edellä esitetyn perusteella, ettei Harpan rahoittaminen täytä kaikkia Altmark-kriteerejä eikä sitä voida näin ollen katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun rahoittamiseksi.

1.5   Valikoivuus

| (69) | Toimenpiteen on oltava valikoiva, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(69)

Toimenpiteen on oltava valikoiva, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu valtiontuki.

| (70) | Islannin viranomaiset antavat rahoitusta Harpan toimintaan osallistuville yrityksille. Rahoitusta käytetään kattamaan Harpassa harjoitetusta toiminnasta, myös konferenssien järjestämisen kaltaisesta taloudellisesta toiminnasta, aiheutuvia tappioita. Korvausjärjestelmä, jossa voi tapahtua ristiintukemista, ei ole muiden Islannissa tai muissa maissa konferenssimarkkinoilla aktiivisesti toimivien yritysten saatavilla. |
| --- | --- |

(70)

Islannin viranomaiset antavat rahoitusta Harpan toimintaan osallistuville yrityksille. Rahoitusta käytetään kattamaan Harpassa harjoitetusta toiminnasta, myös konferenssien järjestämisen kaltaisesta taloudellisesta toiminnasta, aiheutuvia tappioita. Korvausjärjestelmä, jossa voi tapahtua ristiintukemista, ei ole muiden Islannissa tai muissa maissa konferenssimarkkinoilla aktiivisesti toimivien yritysten saatavilla.

| (71) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Harpan toimintaan osallistuvat yritykset saavat valikoivaa taloudellista etua markkinoilla toimiviin kilpailijoihinsa nähden. |
| --- | --- |

(71)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Harpan toimintaan osallistuvat yritykset saavat valikoivaa taloudellista etua markkinoilla toimiviin kilpailijoihinsa nähden.

1.6   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (72) | Toimenpiteen täytyy vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(72)

Toimenpiteen täytyy vääristää kilpailua ja vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan, jotta kyseessä olisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (73) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa ETA-valtioiden välisessä kaupassa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristävän kilpailua muihin ETA-valtioihin sijoittautuneiden yritysten välillä (46). Harpan toimintaan osallistuville yrityksille tappioiden kattamista varten myönnetyt valtion varat antavat etua, joka vahvistaa Harpan asemaa muihin samoilla markkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(73)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa ETA-valtioiden välisessä kaupassa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristävän kilpailua muihin ETA-valtioihin sijoittautuneiden yritysten välillä (46). Harpan toimintaan osallistuville yrityksille tappioiden kattamista varten myönnetyt valtion varat antavat etua, joka vahvistaa Harpan asemaa muihin samoilla markkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna.

| (74) | Vaikka valtaosa Harpassa harjoitetusta toiminnasta on luonteeltaan paikallista, Harpassa pystytään järjestämään myös suuria ja keskisuuria kansainvälisiä tapahtumia, joten vaikutusta kilpailuun ja sopimuspuolten väliseen kauppaan ei voida sulkea pois (47). Islannin viranomaisten mukaan on kuitenkin epätodennäköistä, että jokin Harpassa järjestettävä tapahtuma kiinnostaisi naapurivaltioissa asuvia ihmisiä niin paljon, että he matkustaisivat kauas Reykjavikiin osallistuakseen tapahtumaan, joten on epätodennäköistä, että Harpassa järjestettävät tapahtumat kilpailisivat lähimpien maiden vastaavien tapahtumapaikkojen kanssa. |
| --- | --- |

(74)

Vaikka valtaosa Harpassa harjoitetusta toiminnasta on luonteeltaan paikallista, Harpassa pystytään järjestämään myös suuria ja keskisuuria kansainvälisiä tapahtumia, joten vaikutusta kilpailuun ja sopimuspuolten väliseen kauppaan ei voida sulkea pois (47). Islannin viranomaisten mukaan on kuitenkin epätodennäköistä, että jokin Harpassa järjestettävä tapahtuma kiinnostaisi naapurivaltioissa asuvia ihmisiä niin paljon, että he matkustaisivat kauas Reykjavikiin osallistuakseen tapahtumaan, joten on epätodennäköistä, että Harpassa järjestettävät tapahtumat kilpailisivat lähimpien maiden vastaavien tapahtumapaikkojen kanssa.

| (75) | Koska kansainvälisten tapahtumien järjestämisen markkinat ovat kuitenkin avoinna ETA-valtioiden väliseen kauppaan yleensä liittyvää toimintaa harjoittavien tilan tarjoajien ja tapahtumanjärjestäjien väliselle kilpailulle, toimenpiteen voidaan olettaa vaikuttavan kauppaan. Konferenssitoiminnan luonteen vuoksi tässä tapauksessa on vieläkin todennäköisempää, että toimenpide vaikuttaisi tiettyjen naapurina olevien ETA-valtioiden välillä käytävään kauppaan. Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on todennut vastikään Alankomaissa sijaitsevaa Ahoy-keskusta koskevassa määräyksessään, ettei markkinoiden rajaamiseen kyseisen jäsenvaltion aluetta koskevaksi ollut mitään syytä (48). |
| --- | --- |

(75)

Koska kansainvälisten tapahtumien järjestämisen markkinat ovat kuitenkin avoinna ETA-valtioiden väliseen kauppaan yleensä liittyvää toimintaa harjoittavien tilan tarjoajien ja tapahtumanjärjestäjien väliselle kilpailulle, toimenpiteen voidaan olettaa vaikuttavan kauppaan. Konferenssitoiminnan luonteen vuoksi tässä tapauksessa on vieläkin todennäköisempää, että toimenpide vaikuttaisi tiettyjen naapurina olevien ETA-valtioiden välillä käytävään kauppaan. Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on todennut vastikään Alankomaissa sijaitsevaa Ahoy-keskusta koskevassa määräyksessään, ettei markkinoiden rajaamiseen kyseisen jäsenvaltion aluetta koskevaksi ollut mitään syytä (48).

| (76) | Näin ollen valvontaviranomainen katsoo samoin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Harpalle myönnetty tuki voi vaikuttaa kilpailuun ja kauppaan ETA-alueella. |
| --- | --- |

(76)

Näin ollen valvontaviranomainen katsoo samoin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Harpalle myönnetty tuki voi vaikuttaa kilpailuun ja kauppaan ETA-alueella.

1.7   Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

| (77) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että tarkasteltavaan toimenpiteeseen eli Harpan rahoittamiseen sisältyy ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen piirteitä. Edellä esitettyjen olosuhteiden perusteella on siis tutkittava, voidaanko toimenpiteen todeta soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että tarkasteltavaan toimenpiteeseen eli Harpan rahoittamiseen sisältyy ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen piirteitä. Edellä esitettyjen olosuhteiden perusteella on siis tutkittava, voidaanko toimenpiteen todeta soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.

2.   MENETTELYYN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

| (78) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa. Asianomainen valtio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(78)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa. Asianomainen valtio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös.

| (79) | Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet tukitoimenpiteistä valvontaviranomaiselle. Islannin viranomaiset ovat lisäksi panneet toimenpiteet täytäntöön Harpan rakentamisen ja sen toiminnan harjoittamisen kautta, ennen kuin valvontaviranomainen on antanut lopullisen päätöksen. Näin ollen valvontaviranomainen toteaa, etteivät Islannin viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteitaan. Kyseisen tuen myöntäminen on siis tapahtunut sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(79)

Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet tukitoimenpiteistä valvontaviranomaiselle. Islannin viranomaiset ovat lisäksi panneet toimenpiteet täytäntöön Harpan rakentamisen ja sen toiminnan harjoittamisen kautta, ennen kuin valvontaviranomainen on antanut lopullisen päätöksen. Näin ollen valvontaviranomainen toteaa, etteivät Islannin viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteitaan. Kyseisen tuen myöntäminen on siis tapahtunut sääntöjenvastaisesti.

3.   TUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

| (80) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat tukitoimenpiteet eivät yleensä sovellu ETA-sopimuksen toimintaan, ellei niihin voida soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 tai 3 kohdan taikka 59 artiklan 2 kohdan poikkeusta ja elleivät ne ole välttämättömiä ja oikeasuhteisia eivätkä aiheuta aiheetonta kilpailun vääristymistä. Islannin viranomaiset väittävät, että hankkeeseen liittyvä mahdollinen tuki on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaista. |
| --- | --- |

(80)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvat tukitoimenpiteet eivät yleensä sovellu ETA-sopimuksen toimintaan, ellei niihin voida soveltaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 tai 3 kohdan taikka 59 artiklan 2 kohdan poikkeusta ja elleivät ne ole välttämättömiä ja oikeasuhteisia eivätkä aiheuta aiheetonta kilpailun vääristymistä. Islannin viranomaiset väittävät, että hankkeeseen liittyvä mahdollinen tuki on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaista.

| (81) | ETA-sopimuksessa ei ole määräystä, joka vastaisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan määräystä. Valvontaviranomainen myöntää kuitenkin, että valtiontukitoimenpiteet voidaan hyväksyä kulttuuriin liittyvin perustein ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (49). |
| --- | --- |

(81)

ETA-sopimuksessa ei ole määräystä, joka vastaisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan määräystä. Valvontaviranomainen myöntää kuitenkin, että valtiontukitoimenpiteet voidaan hyväksyä kulttuuriin liittyvin perustein ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (49).

| (82) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella kulttuurin ja kulttuuriperinnön säilyttämisen edistämiseksi myönnettävä tuki voidaan katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä ETA-alueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Valvontaviranomaisen on näin ollen arvioitava, voidaanko Harpan eri toimintoihin myönnettyä tukea perustella kulttuurin edistämiseksi myönnettävänä tukena ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(82)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella kulttuurin ja kulttuuriperinnön säilyttämisen edistämiseksi myönnettävä tuki voidaan katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä ETA-alueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Valvontaviranomaisen on näin ollen arvioitava, voidaanko Harpan eri toimintoihin myönnettyä tukea perustella kulttuurin edistämiseksi myönnettävänä tukena ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (83) | On syytä huomauttaa, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä periaatteita on sovellettu nyt käsiteltävän asian kanssa jokseenkin samankaltaisiin tapauksiin (50). Islannin viranomaiset ovat todenneet, että tarkastellun toimenpiteen pääasiallisena tavoitteena oli edistää kulttuuria rakentamalla konserttitalo, jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Erilaisia tapahtumia ja toimintoja varten suunniteltuja vastaavia kulttuurikeskuksia on valtaosassa Euroopan kaupungeista. Harpa on tarkoitettu Islannin kansalliseksi konserttitaloksi, joka pystyy tarjoamaan Islannista aiemmin puuttuneen infrastruktuurin, jota tarvitaan kulttuuria varten, ja se toimii kyseisten esittävien taiteiden kehittämisen ja edistämisen keskuksena Islannissa. Harpa edistää näin ollen kulttuuriosaamisen kehittymistä, ja sillä on yleisölle kulttuuriarvoa, koulutuksellista arvoa ja viihdearvoa (51). |
| --- | --- |

(83)

On syytä huomauttaa, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä periaatteita on sovellettu nyt käsiteltävän asian kanssa jokseenkin samankaltaisiin tapauksiin (50). Islannin viranomaiset ovat todenneet, että tarkastellun toimenpiteen pääasiallisena tavoitteena oli edistää kulttuuria rakentamalla konserttitalo, jossa sekä Islannin sinfoniaorkesteri että kansallisooppera voisivat esiintyä. Erilaisia tapahtumia ja toimintoja varten suunniteltuja vastaavia kulttuurikeskuksia on valtaosassa Euroopan kaupungeista. Harpa on tarkoitettu Islannin kansalliseksi konserttitaloksi, joka pystyy tarjoamaan Islannista aiemmin puuttuneen infrastruktuurin, jota tarvitaan kulttuuria varten, ja se toimii kyseisten esittävien taiteiden kehittämisen ja edistämisen keskuksena Islannissa. Harpa edistää näin ollen kulttuuriosaamisen kehittymistä, ja sillä on yleisölle kulttuuriarvoa, koulutuksellista arvoa ja viihdearvoa (51).

| (84) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että kulttuuriin liittyvän tarkoituksensa perusteella sinfonia- ja oopperatalon rakentaminen ja toiminta voidaan katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi kulttuurin edistämiseen myönnettäväksi tueksi. Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt sitä, voidaanko konferenssitoimintaan myönnettyä tukea perustella 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja tätä seikkaa on siksi arvioitava erikseen. |
| --- | --- |

(84)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että kulttuuriin liittyvän tarkoituksensa perusteella sinfonia- ja oopperatalon rakentaminen ja toiminta voidaan katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuksi kulttuurin edistämiseen myönnettäväksi tueksi. Valvontaviranomainen on kuitenkin epäillyt sitä, voidaanko konferenssitoimintaan myönnettyä tukea perustella 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja tätä seikkaa on siksi arvioitava erikseen.

| (85) | Toimenpiteen välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden sekä kilpailun vääristämisen osalta valvontaviranomainen esittää seuraavat huomautukset: kuten edellä todettiin, Harpan rakentamisen pääasiallinen syy oli ilmeinen tarve saada sopiva konserttitalo sekä Islannin sinfoniaorkesterille että kansallisoopperalle. Hankkeen laajuuden perusteella on ymmärrettävää, että Harpan kaltaista infrastruktuuria käytetään myös monenlaiseen kaupalliseen toimintaan, joista esimerkkeinä voidaan mainita ravintolat, kahvilat, kaupat, konferenssit ja viihdekonsertit. Jotta kilpailua ei kuitenkaan vääristettäisi, on käyttöön otettava takeet sen varmistamiseksi, ettei kaupallisen toiminnan ja voimakkaasti tuetun kulttuuritoiminnan välillä tapahdu ristiintukemista. |
| --- | --- |

(85)

Toimenpiteen välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden sekä kilpailun vääristämisen osalta valvontaviranomainen esittää seuraavat huomautukset: kuten edellä todettiin, Harpan rakentamisen pääasiallinen syy oli ilmeinen tarve saada sopiva konserttitalo sekä Islannin sinfoniaorkesterille että kansallisoopperalle. Hankkeen laajuuden perusteella on ymmärrettävää, että Harpan kaltaista infrastruktuuria käytetään myös monenlaiseen kaupalliseen toimintaan, joista esimerkkeinä voidaan mainita ravintolat, kahvilat, kaupat, konferenssit ja viihdekonsertit. Jotta kilpailua ei kuitenkaan vääristettäisi, on käyttöön otettava takeet sen varmistamiseksi, ettei kaupallisen toiminnan ja voimakkaasti tuetun kulttuuritoiminnan välillä tapahdu ristiintukemista.

| (86) | Valvontaviranomainen määritti päätöksessä N:o 128/13/KOL kolme menetelmää, joilla Islannin viranomaiset voisivat varmistaa, ettei ristiintukemista Harpassa harjoitetun kaupallisen toiminnan ja kulttuuritoiminnan välillä tapahtuisi (52). Valvontaviranomainen huomautti ensinnäkin, että tämä tavoite voitaisiin saavuttaa kilpailuttamalla kaupalliseen toimintaan tarkoitetut tilat, millä voidaan varmistaa, että talouden toimija maksaa markkinahinnan tiloista eikä hyödy ristiintukemisesta. Toiseksi Islannin viranomaiset olisivat voineet perustaa erillisen oikeushenkilön kaupallista toimintaa varten. Valvontaviranomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty kolmas vaihtoehto oli, että taloudellinen toiminta erotetaan riittävällä tavalla muusta kuin kaupallisesta toiminnasta ottamalla käyttöön riittävä kustannusten jakamisjärjestelmä sekä eriyttämällä kirjanpito, millä varmistetaan kohtuullinen tuotto sijoitukselle. |
| --- | --- |

(86)

Valvontaviranomainen määritti päätöksessä N:o 128/13/KOL kolme menetelmää, joilla Islannin viranomaiset voisivat varmistaa, ettei ristiintukemista Harpassa harjoitetun kaupallisen toiminnan ja kulttuuritoiminnan välillä tapahtuisi (52). Valvontaviranomainen huomautti ensinnäkin, että tämä tavoite voitaisiin saavuttaa kilpailuttamalla kaupalliseen toimintaan tarkoitetut tilat, millä voidaan varmistaa, että talouden toimija maksaa markkinahinnan tiloista eikä hyödy ristiintukemisesta. Toiseksi Islannin viranomaiset olisivat voineet perustaa erillisen oikeushenkilön kaupallista toimintaa varten. Valvontaviranomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty kolmas vaihtoehto oli, että taloudellinen toiminta erotetaan riittävällä tavalla muusta kuin kaupallisesta toiminnasta ottamalla käyttöön riittävä kustannusten jakamisjärjestelmä sekä eriyttämällä kirjanpito, millä varmistetaan kohtuullinen tuotto sijoitukselle.

| (87) | Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että Harpan toiminnassa tarvitaan tietynlaista joustavuutta, sillä sekä kulttuuri- että konferenssitoimintaa on harjoitettava rinnakkain, ja nämä kaksi pääasiallista toimintaa saattavat ristetä monissa tilanteissa, ellei valvontaa ja suunnittelua toteuteta erittäin johdonmukaisella tavalla. Uuden toimijan, joko yksityisen toimijan tai erillisen julkisomisteisen yhteisön, ottaminen mukaan rakennuksen toimintaan lisäisi hallinnollista rasitusta ja aiheuttaisi ylimääräisiä rajoitteita ja kustannuksia Harpan toiminnan jo valmiiksi hankalaan tilanteeseen. Islannin viranomaiset totesivatkin Harpan johtajia kuultuaan, että kolmas vaihtoehto eli taloudellisen toiminnan erottaminen Harpan muusta kuin kaupallisesta toiminnasta sekä riittävän kustannusten jakamisjärjestelmän ja eriytetyn kirjanpidon käyttöönotto oli toteuttamiskelpoisin vaihtoehto edellä esitetyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(87)

Islannin viranomaiset ovat korostaneet, että Harpan toiminnassa tarvitaan tietynlaista joustavuutta, sillä sekä kulttuuri- että konferenssitoimintaa on harjoitettava rinnakkain, ja nämä kaksi pääasiallista toimintaa saattavat ristetä monissa tilanteissa, ellei valvontaa ja suunnittelua toteuteta erittäin johdonmukaisella tavalla. Uuden toimijan, joko yksityisen toimijan tai erillisen julkisomisteisen yhteisön, ottaminen mukaan rakennuksen toimintaan lisäisi hallinnollista rasitusta ja aiheuttaisi ylimääräisiä rajoitteita ja kustannuksia Harpan toiminnan jo valmiiksi hankalaan tilanteeseen. Islannin viranomaiset totesivatkin Harpan johtajia kuultuaan, että kolmas vaihtoehto eli taloudellisen toiminnan erottaminen Harpan muusta kuin kaupallisesta toiminnasta sekä riittävän kustannusten jakamisjärjestelmän ja eriytetyn kirjanpidon käyttöönotto oli toteuttamiskelpoisin vaihtoehto edellä esitetyissä olosuhteissa.

| (88) | Kuten edellä huomautettiin, Harpan omistajien käyttöön ottamassa erillisessä kirjanpidossa ja uudessa kustannusten ja tulojen jakamismenetelmässä otetaan huomioon avoimuusdirektiivin ohjeet. Kaikesta kulttuuritoiminnasta ja vuokralaisista pidetään erillistä kirjanpitoa (osastot), samoin kuin konferenssitoiminnastakin, millä varmistetaan eri toimintoja vastaava sisäinen kirjanpito. Islannin viranomaiset ovat varmistaneet lisäksi, että tietty osa Harpan kiinteistä ja yhteisistä kustannuksista jaetaan kaikkien yksittäisten toiminnan osien kesken todellisen käytön ja kaupallisen toiminnan perusteella. Lisäksi konferenssiosastolta peritään markkinoiden mukaista vuokraa toimistotiloista ja muista tiloista (53). Islannin viranomaisten toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan tosiasiallisesti, ettei Harpan kaupallisen toiminnan ja kulttuuritoiminnan välillä tapahdu ristiintukemista. |
| --- | --- |

(88)

Kuten edellä huomautettiin, Harpan omistajien käyttöön ottamassa erillisessä kirjanpidossa ja uudessa kustannusten ja tulojen jakamismenetelmässä otetaan huomioon avoimuusdirektiivin ohjeet. Kaikesta kulttuuritoiminnasta ja vuokralaisista pidetään erillistä kirjanpitoa (osastot), samoin kuin konferenssitoiminnastakin, millä varmistetaan eri toimintoja vastaava sisäinen kirjanpito. Islannin viranomaiset ovat varmistaneet lisäksi, että tietty osa Harpan kiinteistä ja yhteisistä kustannuksista jaetaan kaikkien yksittäisten toiminnan osien kesken todellisen käytön ja kaupallisen toiminnan perusteella. Lisäksi konferenssiosastolta peritään markkinoiden mukaista vuokraa toimistotiloista ja muista tiloista (53). Islannin viranomaisten toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan tosiasiallisesti, ettei Harpan kaupallisen toiminnan ja kulttuuritoiminnan välillä tapahdu ristiintukemista.

| (89) | Vuotta 2013 koskevan alustavan tilinpäätöksen mukaan konferenssiosaston odotetaan tekevän 9 574 000 Islannin kruunun suuruisen marginaalisen voiton. Vuoteen 2016 mennessä voiton odotetaan olevan yli 23 miljoonaa Islannin kruunua. Uusi kustannusten ja tulojen jakamismalli osoittaa näin ollen, että toiminnan kaupallisesta osasta tulee vähitellen yhä kannattavampaa, minkä ansiosta Harpan omistajat saavat sijoitukselleen tuottoa seuraavien parin vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(89)

Vuotta 2013 koskevan alustavan tilinpäätöksen mukaan konferenssiosaston odotetaan tekevän 9 574 000 Islannin kruunun suuruisen marginaalisen voiton. Vuoteen 2016 mennessä voiton odotetaan olevan yli 23 miljoonaa Islannin kruunua. Uusi kustannusten ja tulojen jakamismalli osoittaa näin ollen, että toiminnan kaupallisesta osasta tulee vähitellen yhä kannattavampaa, minkä ansiosta Harpan omistajat saavat sijoitukselleen tuottoa seuraavien parin vuoden kuluessa.

| (90) | Valvontaviranomainen on Harpan ensimmäisinä toimintavuosina konferenssiosastolle aiheutuneen alijäämän osalta samaa mieltä siitä, että Harpan kaltaisessa investointihankkeessa, kuten kaikissa muissakin suurissa investointihankkeissa, on ymmärrettävää, ettei hanke tuota voittoa ensimmäisinä toimintavuosinaan. Kaupallisen toiminnan ensimmäisten vuosien toiminta-alijäämän kattaminen voidaan näin ollen katsoa välttämättömäksi perustamiskustannukseksi, joka on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Lisäksi erillinen kirjanpito ja uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä näyttäisivät viittaavan siihen, ettei valvontaviranomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tutkittu Harpan kaupallisen osan valtava alijäämä, 120 miljoonan Islannin kruunun negatiivinen käyttökate vuonna 2012, vastannut välttämättä konferenssiosaston todellista taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(90)

Valvontaviranomainen on Harpan ensimmäisinä toimintavuosina konferenssiosastolle aiheutuneen alijäämän osalta samaa mieltä siitä, että Harpan kaltaisessa investointihankkeessa, kuten kaikissa muissakin suurissa investointihankkeissa, on ymmärrettävää, ettei hanke tuota voittoa ensimmäisinä toimintavuosinaan. Kaupallisen toiminnan ensimmäisten vuosien toiminta-alijäämän kattaminen voidaan näin ollen katsoa välttämättömäksi perustamiskustannukseksi, joka on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Lisäksi erillinen kirjanpito ja uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä näyttäisivät viittaavan siihen, ettei valvontaviranomaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tutkittu Harpan kaupallisen osan valtava alijäämä, 120 miljoonan Islannin kruunun negatiivinen käyttökate vuonna 2012, vastannut välttämättä konferenssiosaston todellista taloudellista tilannetta.

| (91) | Islannin viranomaiset ovat osoittaneet lisäksi, että Harpa täydentää olemassa olevia tiloja lisäkapasiteetillaan, monipuolistaa Reykjavikissa järjestettävissä olevia kulttuuritapahtumia ja kaupallisia tapahtumia, edistää merkittävästi kulttuurin kehitystä ja tuo hyötyä Islannin kansalaisille. Näin ollen tuen on katsottava olevan hyvin kohdennettua ja sen julkisen rahoittamisen perusteltua. |
| --- | --- |

(91)

Islannin viranomaiset ovat osoittaneet lisäksi, että Harpa täydentää olemassa olevia tiloja lisäkapasiteetillaan, monipuolistaa Reykjavikissa järjestettävissä olevia kulttuuritapahtumia ja kaupallisia tapahtumia, edistää merkittävästi kulttuurin kehitystä ja tuo hyötyä Islannin kansalaisille. Näin ollen tuen on katsottava olevan hyvin kohdennettua ja sen julkisen rahoittamisen perusteltua.

| (92) | Kun lisäksi otetaan huomioon Harpan sijainti ja se, että suurin osa siinä harjoitettavasta toiminnasta on luonteeltaan paikallista, vaikutus kilpailuun ja sopimuspuolten väliseen kauppaan on vähäistä, vaikkei sitä voidakaan sulkea kokonaan pois, kuten edellä todettiin (54). |
| --- | --- |

(92)

Kun lisäksi otetaan huomioon Harpan sijainti ja se, että suurin osa siinä harjoitettavasta toiminnasta on luonteeltaan paikallista, vaikutus kilpailuun ja sopimuspuolten väliseen kauppaan on vähäistä, vaikkei sitä voidakaan sulkea kokonaan pois, kuten edellä todettiin (54).

| (93) | Edellä esitetyn perusteella on osoitettu, että valtion ja kaupungin osallistuminen Harpan rahoittamiseen oli välttämätöntä ja oikeasuhteista eikä siitä aiheutunut perusteetonta kilpailun vääristymistä. Lisäksi erottamalla Harpan kaupallisen ja muun kuin kaupallisen toiminnan tilit täydellisesti toisistaan Islannin viranomaiset ovat onnistuneet varmistamaan, ettei Harpan kulttuuritoimintaan annetusta rahoituksesta aiheudu kielteisiä heijastusvaikutuksia. Harpalle myönnetty rahoitus on näin ollen ETA-sopimuksen valtiontukisääntöjen mukaista. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella on osoitettu, että valtion ja kaupungin osallistuminen Harpan rahoittamiseen oli välttämätöntä ja oikeasuhteista eikä siitä aiheutunut perusteetonta kilpailun vääristymistä. Lisäksi erottamalla Harpan kaupallisen ja muun kuin kaupallisen toiminnan tilit täydellisesti toisistaan Islannin viranomaiset ovat onnistuneet varmistamaan, ettei Harpan kulttuuritoimintaan annetusta rahoituksesta aiheudu kielteisiä heijastusvaikutuksia. Harpalle myönnetty rahoitus on näin ollen ETA-sopimuksen valtiontukisääntöjen mukaista.

4.   PÄÄTELMÄ

| (94) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella valvontaviranomainen toteaa, että Harpalle myönnetty rahoitus on valtiontukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella valvontaviranomainen toteaa, että Harpalle myönnetty rahoitus on valtiontukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (95) | Islannin viranomaisille muistutetaan, että kaikista Harpalle myönnetyn rahoituksen muuttamista — myös valtion tai kaupungin myöntämän rahoituksen lisäämistä yli 20 prosenttia — koskevista suunnitelmista on ilmoitettava valvontaviranomaiselle, |
| --- | --- |

(95)

Islannin viranomaisille muistutetaan, että kaikista Harpalle myönnetyn rahoituksen muuttamista — myös valtion tai kaupungin myöntämän rahoituksen lisäämistä yli 20 prosenttia — koskevista suunnitelmista on ilmoitettava valvontaviranomaiselle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Konsertti- ja konferenssikeskus Harpalle myönnetty rahoitus on ETA-sopimuksen mukaista.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

3 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2013.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  EFTA:n valvontaviranomaisen päätös N:o 128/13/KOL, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2013, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valtiontuesta, jota mahdollisesti sisältyy konsertti- ja konferenssikeskus Harpan rahoittamiseen (EUVL C 229, 8.8.2013, s. 18, ja ETA-täydennysosa N:o 44, 8.8.2013, s. 5).

1

(2)  Tässä päätöksessä ’Harpalla’ tarkoitetaan varsinaista rakennusta ja siihen sisältyviä tiloja.

2

(3)  Tarkempi kuvaus kirjeenvaihdosta, ks. valvontaviranomaisen päätöksen N:o 128/13/KOL 2–5 kohta.

3

(4)  Lisätietoa Austurhöfn-TR ehf.:stä on saatavana se verkkosivuilla osoitteessa http://www.austurhofn.is/.

4

(5)  Austurhofn-TR ehf.:n ja Eignarhaldsfelagid Portus ehf.:n välillä 9 päivänä maaliskuuta 2006 allekirjoitettu hankesopimus.

5

(6)  Ks. 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätty Islannin viranomaisten kirje (tapahtuma N:o 673762).

6

(7)  Islannin kulttuuri- ja opetusministeriön lausunto on saatavana internetissä osoitteessa http://www.menntamalaraduneyti.is/frettir/Frettatilkynningar/nr/4833.

7

(8)  Austurhofn-TR ehf.:n ja Eignarhaldsfelagid Portus ehf.:n välillä 19 päivänä tammikuuta 2010 allekirjoitettu muutettu ja uudelleenlaadittu hankesopimus.

8

(9)  Lehdistötiedote on saatavilla osoitteessa http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-376_en.htm.

9

(10)  Kuten Islannin viranomaisilta saadussa 28 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 673762) kuvattiin. Lisätietoa Harpan saleista ja kokoustiloista on saatavana internetissä osoitteessa http://harpa.is/harpa/salir-og-skipulag.

10

(11)  Sellaisena kuin se on muutettuna ja uudelleenlaadittuna vuonna 2010.

11

(12)  Tällä hetkellä Reykjavikin alioikeudessa on vireillä riita-asia, joka koskee Harpan kiinteistöveroja ja sitä, perustuvatko verot asianmukaisiin arviointeihin.

12

(13)  Ks. Harpan johtajan antama, 24 päivänä syyskuuta 2012 päivätty muistio (tapahtuma N:o 648320).

13

(14)  Islannin valtion, Reykjavikin kaupungin ja Harpa tónlistar og ráðstefnuhúss ehf.:n välillä 16 päivänä huhtikuuta 2013 tehty sopimus konsertti- ja konferenssikeskus Harpan toiminnasta.

14

(15)  Ks. edellinen alaviite.

15

(16)  Ks. 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätty KPMG:n kertomus (tapahtuma N:o 662444).

16

(17)  Ks. edellinen alaviite.

17

(18)  Erityisesti päätöksen 3 osa.

18

(19)  Ks. komission päätös asiassa SA. 33618 (Ruotsi), Uppsalan areenan rahoitus (EUVL C 152, 30.5.2012, s. 18), 19 kohta.

19

(20)  Ks. asia T-90/09, Mojo Concerts BV ja Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v. Euroopan komissio, unionin yleisen tuomioistuimen määräys 26.1.2012, 45 kohta (EUVL C 89, 24.3.2012, s. 36).

20

(21)  Katso alaviite 6.

21

(22)  Uusi ohjelmisto, Microsoft Dynamics Nav, otettiin käyttöön tammikuussa 2013. Ks. Harpan talousjohtajan laatima, 21 päivänä toukokuuta 2013 päivätty muistio (tapahtuma N:o 673770).

22

(23)  Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XV olevaan 1 a kohtaan.

23

(24)  Valvontaviranomainen on ymmärtänyt, että uusi kustannusten ja tulojen jakamismenetelmä ja erillisen kirjanpidon malli näkyvät Harpan vuoden 2013 tilinpäätöksessä.

24

(25)  Kaikki luvut ovat tuhansina Islannin kruunuina.

25

(26)  Islannin viranomaisten mukaan vastaavilla aloilla marginaali on tavallisesti 20–30 prosenttia.

26

(27)  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tueksi luokitteleminen edellyttää kaikkien kyseisessä määräyksessä asetettujen edellytysten täyttymistä, ks. asia C-142/87, Belgia v. komissio (ns. Tubemeuse-asia), tuomio 21.3.1990, Kok., s. I-959, Kok. Ep. X, s. 387.

27

(28)  Ks. avoimuusdirektiivin 2006/111/EY 2 artikla.

28

(29)  Ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 55/05/KOL, II osan 3 kohta viittauksineen, s. 19 (EUVL L 324, 23.11.2006, s. 11, ja ETA-täydennysosa N:o 56, 23.11.2006, s. 1).

29

(30)  Asia C-41/90, Höfner ja Elser v. Macroton, tuomio 23.4.1991, Kok., s. I-1979, 21–23 kohta, ja asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund v. EFTAn valvontaviranomainen, tuomio 21.2.2008, EFTAn oikeustapauskokoelma 2008, s. 61, 78 kohta.

30

(31)  Asia C-222/04, Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, tuomio 10.1.2006, Kok., s. I-289, 108 kohta.

31

(32)  Katso alaviite 19.

32

(33)  Asia C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle v. komissio, tuomio 19.12.2012, 40–43 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

33

(34)  Ks. komission päätös asiassa SA. 33728 (Tanska), Uuden monitoimiareenan rahoittaminen Kööpenhaminassa (EUVL C 152, 30.5.2012, s. 6), 24 kohta.

34

(35)  Ks. komission päätös asiassa N 293/2008 (Unkari), Monen käyttötarkoituksen kulttuurikeskuksille, museoille ja kirjastoille myönnetty kulttuurituki (EUVL C 66, 20.3.2009, s. 22), 19 kohta.

35

(36)  Ks. komission päätös asiassa SA. 33728 (Tanska), Uuden monitoimiareenan rahoittaminen Kööpenhaminassa (EUVL C 152, 30.5.2012, s. 6), 25 kohta.

36

(37)  Ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 343/09/KOL Timen kunnan tekemistä kiinteistöjä 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 koskevista kiinteistökaupoista (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 72, ja ETA-täydennysosa N:o 27, 12.5.2011, s. 1.) ja valvontaviranomaisen päätös N:o 91/13/KOL, annettu 27 päivänä helmikuuta 2013, yhdyskuntajätteen keräilijöille myönnetystä rahoituksesta, 34 kohta; saatavana osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/decisions/91-13-COL.pdf.

37

(38)  Katso alaviite 23.

38

(39)  Valvontaviranomainen on ymmärtänyt, että nämä toimenpiteet näkyvät Harpan vuoden 2013 tilinpäätöksessä.

39

(40)  Asia C-234/84, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok. 1986, s. I-2263, Kok. Ep. VIII, s. 717, 14 kohta.

40

(41)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747.

41

(42)  Ks. edellä mainitun tuomion 87–93 kohta.

42

(43)  Ks. esimerkiksi asia C-127/73, BRT v. SABAM, tuomio 21.3.1974, Kok. 1974, s. 313, Kok. EP. II, s. 201, 19–20 kohta.

43

, BRT v. SABAM,

(44)  Ks. valvontaviranomaisen ohjeet valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseen myönnettävään korvaukseen (EUVL L 161, 13.6.2013, s. 12, ja ETA-täydennysosa 34, 13.6.2013, s. 1); saatavana osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

44

(45)  Lainojen muuntaminen osakepääomaksi.

45

(46)  Asia E-6/98, Norjan hallitus v. EFTAn valvontaviranomainen, päätös 20.5.1999, EFTAn oikeustapauskokoelma 1999, s. 76, 59 kohta. Asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671, Kok. Ep. V, s. 313, 11 kohta.

46

(47)  Ks. komission päätös asiassa SA. 33618 (Ruotsi), Uppsalan areenan rahoitus, 2.5.2013, 45 kohta (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

47

(48)  Katso alaviite 20.

48

(49)  Ks. esimerkiksi valvontaviranomaisen ohjeet elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin myönnettävästä valtiontuesta (Guidelines on state aid to cinematographic and other audiovisual work), 7 kohta. Saatavana valvontaviranomaisen internetsivuilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

49

(50)  Ks. komission päätös asiassa N 122/2010 (Unkari), Tonavan kulttuuripalatsille myönnetty valtiontuki (EUVL C 147, 18.5.2011, s. 3), ja komission päätös asiassa N 293/2008 (Unkari), Monen käyttötarkoituksen kulttuurikeskuksille, museoille ja kirjastoille myönnetty kulttuurituki (EUVL C 66, 20.3.2009, s. 22).

50

(51)  Ks. komission päätös asiassa SA 33241 (Kypros), Valtion tuki Kyproksen kulttuurikeskukselle (EUVL C 377, 23.12.2011, s. 11), 36–39 kohta.

51

(52)  Ks. päätöksen 64 kohta.

52

(53)  Markkinoiden mukainen vuokra ja yhteisten palvelujen käytöstä maksettava korvaus määritettiin vertaamalla, mitä yksityiset toimijat veloittaisivat vastaavissa tilanteissa.

53

(54)  Ks. komission päätös asiassa SA. 33618 (Ruotsi), Uppsalan areenan rahoitus, 2.5.2013, 45 kohta (ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

54

---

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/52 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/52

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 91/14/KOL,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2014,

Norjan aluetukikartasta 2014–2020 (Norja)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

OTTAA HUOMIOON:

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Norjan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana voimassa olevan aluetukikarttansa, jäljempänä ’aluetukikartta’, valvontaviranomaisen antamien vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1), jäljempänä suuntaviivat, 156 kohdan nojalla. Näissä suuntaviivoissa vaaditaan niitä EFTA-valtioita, jotka aikovat myöntää aluetukea, ilmoittamaan aluetukikartat. |
| --- | --- |

(1)

Norjan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana voimassa olevan aluetukikarttansa, jäljempänä ’aluetukikartta’, valvontaviranomaisen antamien vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1), jäljempänä suuntaviivat, 156 kohdan nojalla. Näissä suuntaviivoissa vaaditaan niitä EFTA-valtioita, jotka aikovat myöntää aluetukea, ilmoittamaan aluetukikartat.

| (2) | Tämä päätös on suuntaviivojen 157 kohdan mukainen valvontaviranomaisen arvio siitä, onko ilmoitettu kartta yhdenmukainen suuntaviivojen kanssa. Kartta ei itsessään sisällä ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Se, että valvontaviranomainen hyväksyy kartan, ei tarkoita, että tuen myöntämiselle annettaisiin lupa. Kartan hyväksyntä muodostaa yhdessä suuntaviivojen kanssa puitteet, joita noudatetaan myönnettäessä alueellisia investointitukia. Tältä osin kartta on erottamaton osa suuntaviivoja (2). |
| --- | --- |

(2)

Tämä päätös on suuntaviivojen 157 kohdan mukainen valvontaviranomaisen arvio siitä, onko ilmoitettu kartta yhdenmukainen suuntaviivojen kanssa. Kartta ei itsessään sisällä ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Se, että valvontaviranomainen hyväksyy kartan, ei tarkoita, että tuen myöntämiselle annettaisiin lupa. Kartan hyväksyntä muodostaa yhdessä suuntaviivojen kanssa puitteet, joita noudatetaan myönnettäessä alueellisia investointitukia. Tältä osin kartta on erottamaton osa suuntaviivoja (2).

2.   ALUEET, JOTKA OVAT TUKIKELPOISIA ASUKASTIHEYDEN PERUSTEELLA

2.1   JOHDANTO

| (3) | Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet ainoastaan alueet, joille voidaan myöntää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen poikkeus. Koska Norjan BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään Norjan alue ei ole oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen (3). |
| --- | --- |

(3)

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet ainoastaan alueet, joille voidaan myöntää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen poikkeus. Koska Norjan BKT asukasta kohti on suhteellisen korkea, mikään Norjan alue ei ole oikeutettu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen (3).

| (4) | Tason 3 tilastolliset alueet vastaavat Norjassa läänejä ja tason 5 tilastolliset alueet kuntia. |
| --- | --- |

(4)

Tason 3 tilastolliset alueet vastaavat Norjassa läänejä ja tason 5 tilastolliset alueet kuntia.

| (5) | Norjassa on tällä hetkellä 19 lääniä ja 428 kuntaa. |
| --- | --- |

(5)

Norjassa on tällä hetkellä 19 lääniä ja 428 kuntaa.

| (6) | Norjassa on kahdeksan lääniä, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä (4). Nämä ovat seuraavat:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(6)

Norjassa on kahdeksan lääniä, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä (4). Nämä ovat seuraavat:

1.

Finnmark

| 2. | Tromssa |
| --- | --- |

2.

Tromssa

| 3. | Nordland |
| --- | --- |

3.

Nordland

| 4. | Pohjois-Trøndelag |
| --- | --- |

4.

Pohjois-Trøndelag

| 5. | Sogn ja Fjordane |
| --- | --- |

5.

Sogn ja Fjordane

| 6. | Hedmark |
| --- | --- |

6.

Hedmark

| 7. | Oppland ja |
| --- | --- |

7.

Oppland ja

| 8. | Telemark. |
| --- | --- |

8.

Telemark.

| (7) | Näissä kahdeksassa läänissä asuu yhteensä 1 255 027 henkeä (5) eli 25,51 prosenttia Norjan väestöstä. Näin ollen tukialueiden kattama väestönosuus on Norjassa asiaankuuluvalla kaudella 25,51 prosenttia (6). |
| --- | --- |

(7)

Näissä kahdeksassa läänissä asuu yhteensä 1 255 027 henkeä (5) eli 25,51 prosenttia Norjan väestöstä. Näin ollen tukialueiden kattama väestönosuus on Norjassa asiaankuuluvalla kaudella 25,51 prosenttia (6).

2.2   SUUNTAVIIVOJEN 149 KOHDASSA SALLITTU JOUSTAVA LÄHESTYMISTAPA

2.2.1   Kokonaisuudessaan sisällytetyt neljä lääniä

| (8) | Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että alueelliset investointituet ovat sallittuja kaikkialla seuraavissa neljässä läänissä:






  1. | Finnmark |
| --- | --- | --- |

(8)

Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että alueelliset investointituet ovat sallittuja kaikkialla seuraavissa neljässä läänissä:

1.

Finnmark

| 2. | Tromssa |
| --- | --- |

2.

Tromssa

| 3. | Nordland ja |
| --- | --- |

3.

Nordland ja

| 4. | Sogn ja Fjordane |
| --- | --- |

4.

Sogn ja Fjordane

2.2.2   Osittain sisällytetyt läänit

| (9) | Ilmoitettu kartta kattaa loput neljä lääniä ainoastaan osittain. Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Norjan läänit ovat erittäin heterogeenisiä. Joidenkin läänien keskusalueiden asukastiheys on korkea ja taloudellinen toiminta vilkasta, kun taas niiden muut alhaisen asukastiheyden alueet kärsivät väestökadosta. Tämä koskee kaikkia näitä läänejä riippumatta siitä, onko niiden asukastiheys yli tai alle 12,5 asukasta neliökilometrillä. Tästä syystä Norjan viranomaiset väittävät, että jos ainoastaan tason 3 tilastolliset alueet olisivat oikeutettuja tukeen, tämä ei antaisi oikeaa kuvaa tiettyjen Norjan alueiden todellisista vaikeuksista. Näin ollen Norjan viranomaiset ovat soveltaneet suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistettua joustavaa lähestymistapaa harkitessaan aluetukikelpoisten alueiden rajoittamista. |
| --- | --- |

(9)

Ilmoitettu kartta kattaa loput neljä lääniä ainoastaan osittain. Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Norjan läänit ovat erittäin heterogeenisiä. Joidenkin läänien keskusalueiden asukastiheys on korkea ja taloudellinen toiminta vilkasta, kun taas niiden muut alhaisen asukastiheyden alueet kärsivät väestökadosta. Tämä koskee kaikkia näitä läänejä riippumatta siitä, onko niiden asukastiheys yli tai alle 12,5 asukasta neliökilometrillä. Tästä syystä Norjan viranomaiset väittävät, että jos ainoastaan tason 3 tilastolliset alueet olisivat oikeutettuja tukeen, tämä ei antaisi oikeaa kuvaa tiettyjen Norjan alueiden todellisista vaikeuksista. Näin ollen Norjan viranomaiset ovat soveltaneet suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistettua joustavaa lähestymistapaa harkitessaan aluetukikelpoisten alueiden rajoittamista.

2.2.3   Poistetut kunnat

| (10) | Jäljempänä 1 taulukossa on yleiskatsaus alhaisen asukastiheyden lääneissä sijaitseviin kuntiin, joita ei ole sisällytetty aluetukikarttaan, jäljempänä ’poistetut kunnat’.

  Taulukko 1








  Läänit | Kunnat | Asukastiheys |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjois-Trøndelag | Stjørdal, Levanger | 26,5 |
| Hedmark | Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar | 29,4 |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer | 36,6 |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn | 75,9 |

(10)

Jäljempänä 1 taulukossa on yleiskatsaus alhaisen asukastiheyden lääneissä sijaitseviin kuntiin, joita ei ole sisällytetty aluetukikarttaan, jäljempänä ’poistetut kunnat’.

Taulukko 1

Läänit

Kunnat

Asukastiheys

Pohjois-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

26,5

Hedmark

Elverum, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

29,4

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer

36,6

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

75,9

| (11) | Näiden poistettujen kuntien asukasluku on yhteensä 350 555. |
| --- | --- |

(11)

Näiden poistettujen kuntien asukasluku on yhteensä 350 555.

2.2.4   Lisätyt kunnat

| (12) | Jäljempänä 2 taulukossa on yleiskatsaus korkean asukastiheyden lääneissä sijaitseviin kuntiin, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan, jäljempänä ’lisätyt kunnat’

  Taulukko 2








  Läänit | Kunnat | Asukastiheys |
| --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne | 4,4 |
| Møre ja Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven | 7,8 |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne | 6 |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal | 5 |
| Länsi-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund | 6,7 |
| Itä-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle | 4,3 |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå | 3,2 |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark | 6,9 |

(12)

Jäljempänä 2 taulukossa on yleiskatsaus korkean asukastiheyden lääneissä sijaitseviin kuntiin, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan, jäljempänä ’lisätyt kunnat’

Taulukko 2

Läänit

Kunnat

Asukastiheys

Etelä-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

4,4

Møre ja Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

7,8

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

6

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

5

Länsi-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

6,7

Itä-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

4,3

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

3,2

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

6,9

| (13) | Lisättyjen alueiden asukasluku on yhteensä 349 002. |
| --- | --- |

(13)

Lisättyjen alueiden asukasluku on yhteensä 349 002.

2.3   YLEISKATSAUS KUNTIIN, JOTKA SISÄLTYVÄT ILMOITETTUUN ALUETUKIKARTTAAN

| (14) | Jäljempänä 3 taulukossa on yleiskatsaus kuntiin, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan

  Taulukko 3







  Läänit | Kunnat |
| --- | --- | --- |
| Finnmark | Etelä-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Tromssa | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Pohjois-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Etelä-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre ja Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven |
| Sogn ja Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Länsi-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Itä-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Nord-Odal, Etelä-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

(14)

Jäljempänä 3 taulukossa on yleiskatsaus kuntiin, jotka on sisällytetty aluetukikarttaan

Taulukko 3

Läänit

Kunnat

Finnmark

Etelä-Varanger, Båtsfjord, Unjárga — Nesseby, Deatnu — Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka — Karasjok, Porsáŋgu — Porsanki –Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu — Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Tromssa

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna — Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjod, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vefsn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Pohjois-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Etelä-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre ja Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Standa, Norddal, Ørsta, Volda, Sande, Vanylven

Sogn ja Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Utsira, Kvitsøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Länsi-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Itä-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Øyer, Gausdal, Vestre Toten, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Nord-Odal, Etelä-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

| (15) | Tiedoksi annettuun aluetukikarttaan sisältyy yhteensä 281 kuntaa. |
| --- | --- |

(15)

Tiedoksi annettuun aluetukikarttaan sisältyy yhteensä 281 kuntaa.

2.4   JOUSTAVAN LÄHESTYMISTAVAN ARVIOINTI

| (16) | Suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistetaan kolme vaatimusta, jotka on täytettävä, jotta alueita voidaan lisätä lääneistä, joiden asukastiheys on yli 12,5 asukasta neliökilometrillä. |
| --- | --- |

(16)

Suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistetaan kolme vaatimusta, jotka on täytettävä, jotta alueita voidaan lisätä lääneistä, joiden asukastiheys on yli 12,5 asukasta neliökilometrillä.

| (17) | Ensimmäisen vaatimuksen mukaan alueiden vaihtaminen ei saa johtaa siihen, että suuntaviivojen 142 kohdassa vahvistettu väestönosuus kasvaa. Etukäteen tiedoksi annetulla tukialueella asuu 1 253 474 asukasta eli 25,48 prosenttia Norjan koko väestöstä, mikä on näin ollen alempi kuin suuntaviivojen 142 kohdassa asukasluvulle vahvistettu 25,51 prosentin suuruinen enimmäismäärä. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että tämä vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(17)

Ensimmäisen vaatimuksen mukaan alueiden vaihtaminen ei saa johtaa siihen, että suuntaviivojen 142 kohdassa vahvistettu väestönosuus kasvaa. Etukäteen tiedoksi annetulla tukialueella asuu 1 253 474 asukasta eli 25,48 prosenttia Norjan koko väestöstä, mikä on näin ollen alempi kuin suuntaviivojen 142 kohdassa asukasluvulle vahvistettu 25,51 prosentin suuruinen enimmäismäärä. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että tämä vaatimus täyttyy.

| (18) | Toisen vaatimuksen mukaan asukastiheyden on oltava läänitasolla alle 12,5 asukasta neliökilometrillä niissä läänien osissa, joilla joustavuutta voidaan soveltaa. Kuten taulukossa 2 esitetään, tämä vaatimus täyttyy lisätyissä kunnissa läänitasolla. |
| --- | --- |

(18)

Toisen vaatimuksen mukaan asukastiheyden on oltava läänitasolla alle 12,5 asukasta neliökilometrillä niissä läänien osissa, joilla joustavuutta voidaan soveltaa. Kuten taulukossa 2 esitetään, tämä vaatimus täyttyy lisätyissä kunnissa läänitasolla.

| (19) | Kolmannen vaatimuksen mukaan lisättyjen kuntien on oltava yhtenäisiä alueita ja sijaittava sellaisten läänien vieressä, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä. Valvontaviranomainen päättelee, että lisätyt kunnat täyttävät tämän vaatimuksen, kuten tämän päätöksen liitteeseen I liitetystä kartasta käy ilmi (7). |
| --- | --- |

(19)

Kolmannen vaatimuksen mukaan lisättyjen kuntien on oltava yhtenäisiä alueita ja sijaittava sellaisten läänien vieressä, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä. Valvontaviranomainen päättelee, että lisätyt kunnat täyttävät tämän vaatimuksen, kuten tämän päätöksen liitteeseen I liitetystä kartasta käy ilmi (7).

3.   TUKI-INTENSITEETIT

| (20) | Yleinen tuen enimmäismäärä on kaikilla tukikelpoisilla alueilla 15 prosenttia BAE, jonka lisäksi kyseistä määrää korotetaan 20 prosenttia pienien yritysten osalta ja 10 prosenttia keskisuurten yritysten osalta. Nämä tuki-intensiteetit vastaavat suuntaviivojen 154 ja 155 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä. |
| --- | --- |

(20)

Yleinen tuen enimmäismäärä on kaikilla tukikelpoisilla alueilla 15 prosenttia BAE, jonka lisäksi kyseistä määrää korotetaan 20 prosenttia pienien yritysten osalta ja 10 prosenttia keskisuurten yritysten osalta. Nämä tuki-intensiteetit vastaavat suuntaviivojen 154 ja 155 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä.

4.   VOIMASSAOLOAIKA JA UUDELLEENTARKASTELU

| (21) | Tiedoksi annettu kartta on suuntaviivojen 156 kohdan mukaisesti voimassa 1 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020 saakka. Tarvittaessa valvontaviranomainen tekee kesäkuussa 2016 suuntaviivojen 161 kohdan mukaisen väliarvioinnin ilmoitetusta kartasta määrittääkseen alueet, joille voidaan mahdollisesti myöntää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea, ja vahvistaakseen niiden asukaskohtaista BKT:tä vastaavan tuki-intensiteetin. |
| --- | --- |

(21)

Tiedoksi annettu kartta on suuntaviivojen 156 kohdan mukaisesti voimassa 1 päivästä heinäkuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020 saakka. Tarvittaessa valvontaviranomainen tekee kesäkuussa 2016 suuntaviivojen 161 kohdan mukaisen väliarvioinnin ilmoitetusta kartasta määrittääkseen alueet, joille voidaan mahdollisesti myöntää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea, ja vahvistaakseen niiden asukaskohtaista BKT:tä vastaavan tuki-intensiteetin.

| (22) | Tällä päätöksellä ei rajoiteta valvontaviranomaisen toimivaltaa arvioida karttaa uudelleen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3 osassa I olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennen edellä tarkoitetun määräajan päättymistä. |
| --- | --- |

(22)

Tällä päätöksellä ei rajoiteta valvontaviranomaisen toimivaltaa arvioida karttaa uudelleen valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3 osassa I olevan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennen edellä tarkoitetun määräajan päättymistä.

5.   PÄÄTELMÄ — ALUETUKIKARTTA ON SUUNTAVIIVOJEN MUKAINEN

| (23) | Edellä mainitun arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan vuosien 2014–2020 aluetukikartta noudattaa suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita, koska sen kattama alue ei ylitä suuntaviivojen 142 kohdassa vahvistettua tukikelpoista väestönosuutta. Lisätyt alueet täyttävät myös muut suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistetut vaatimukset, koska tuki-intensiteetit noudattavat suuntaviivojen 154 ja 155 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä ja koska voimassaoloaika ei ylitä suuntaviivojen 156 kohdassa vahvistettua kestoa, |
| --- | --- |

(23)

Edellä mainitun arvioinnin perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan vuosien 2014–2020 aluetukikartta noudattaa suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita, koska sen kattama alue ei ylitä suuntaviivojen 142 kohdassa vahvistettua tukikelpoista väestönosuutta. Lisätyt alueet täyttävät myös muut suuntaviivojen 149 kohdassa vahvistetut vaatimukset, koska tuki-intensiteetit noudattavat suuntaviivojen 154 ja 155 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä ja koska voimassaoloaika ei ylitä suuntaviivojen 156 kohdassa vahvistettua kestoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Norjan vuosien 2014–2020 aluetukikartta noudattaa suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita. Tämän päätöksen liitteessä oleva kartta on erottamaton osa suuntaviivoja.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

3 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2014.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Frank BÜCHEL

Kollegion jäsen

---

(1)  Hyväksytty 23 päivänä lokakuuta 2013 annetulla päätöksellä N:o 407/2013/KOL, jota ei vielä ole julkaistu.

1

(2)  Suuntaviivojen 157 kohta.

2

(3)  Suuntaviivojen 142 kohdan a alakohta sekä 143 ja 144 kohta.

3

(4)  Suuntaviivojen 149 kohta. Norjan viranomaiset ovat käyttäneet suuntaviivojen 142 kohdan 47 alaviitteen mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2010 voimassa olleita väestötietoja.

4

(5)  Nämä väestötiedot on otettu Norjan tiedoksiannosta.

5

(6)  Suuntaviivojen 142 kohta. Suuntaviivojen 140 kohdan mukaisesti tukialueen asukasmäärä on pienempi kuin tukea saamattomien alueiden asukasmäärä (tukea saamattomien alueiden asukasmäärä on yhteensä 3 666 831).

6

(7)  Valvontaviranomainen panee merkille, että Østfoldin läänissä sijaitsevien Rømskogin, Markerin ja Aremarkin kuntien ja Hedmarkin läänin tukekelpoisten alueiden välillä on Ruotsin rajalla alle 10 kilometrin pituinen aukko. Valvontaviranomaisen mielestä kyseisten Østfoldin läänin kolmen kunnan voidaan kuitenkin katsoa sijaitsevan muiden tukikelpoisten alueiden vieressä suuntaviivojen 147 kohdan mukaisesti. Valvontaviranomainen panee myös merkille, että Rømskogin, Markerin ja Aremarkin asukastiheys on alhainen (6,9 asukasta neliökilometrillä).

7

---

LIITE

ALUETUKIKARTTA 2014-2020

---

Oikaisuja

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/59

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1242/2013, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cordero Segureño (SMM))

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 323, 4. joulukuuta 2013
  )

Sivulla 6, liitteessä:

on:

”Luokka 1.2 Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)”

pitää olla:

”Luokka 1.1 Tuore liha (ja muut eläimenosat)”

---

| 12.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 172/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 172/60

---

Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 900/2008, annettu 16 päivänä syyskuuta 2008, tiettyjä maataloustuotteista valmistettuja tavaroita koskevan tuontijärjestelmän soveltamiseksi tarvittavista määritysmenetelmistä ja muista teknisistä säännöksistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 248, 17. syyskuuta 2008
  )

Sivulla 8, 2 artiklan 1 kohdassa:

on:

”(sellaisenaan olevan tavaran 100 % tärkkelyspitoisuutena ilmaistuna)”

pitää olla:

”(tullille esitetyn tavaran pitoisuus puhtaana vedettömänä tärkkelyksenä ilmaistuna)”

Sivulla 8, 2 artiklan 2 kohdassa:

on:

”(sellaisenaan olevan tavaran sakkaroosipitoisuutena ilmaistuna)”

pitää olla:

”(tullille esitetyn tavaran pitoisuus sakkaroosina ilmaistuna)”

Sivulla 9, 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa:

on:

”Jollei b alakohdan säännöksistä muuta johdu, sellaisenaan olevan tavaran maitorasvapitoisuus on määritettävä vetykloridihapolla tapahtuvan hydrolyysin jälkeen tapahtuvalla uuttomenetelmällä.”

pitää olla:

”Jollei b alakohdan säännöksistä muuta johdu, tullille esitetyn tavaran maitorasvapitoisuus on määritettävä vetykloridihapolla tapahtuvan hydrolyysin jälkeen tapahtuvalla uuttomenetelmällä.”

Sivulla 9, 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa:

on:

”määritetään a alakohdan mukaisesti sellaisenaan olevan tavaran kokonaisrasvapitoisuus painoprosentteina,”

pitää olla:

”tullille esitetyn tavaran kokonaisrasvapitoisuus painoprosentteina määritetään a alakohdan mukaisesti,”

Sivulla 9, 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa:

on:

”maitorasvat määritetään käyttäen petrolieetterillä tapahtuvaa uuttomenetelmää, jota edeltää vetykloridihapolla tapahtuva hydrolyysi ja jota edelleen seuraa rasvahappojen metyyliestereiden käyttö kaasukromatografiaan. Jos maitorasvoja havaitaan, niiden suhteellinen osuus lasketaan kertomalla metyylibutyraatin suhteellinen osuus 25:llä, ja näin saatu arvo kerrotaan sellaisenaan olevan tavaran kokonaisrasvapitoisuuden painoprosentilla ja jaetaan 100:lla.”

pitää olla:

”maitorasvat määritetään käyttäen petrolieetterillä tapahtuvaa uuttomenetelmää, jota edeltää vetykloridihapolla tapahtuva hydrolyysi ja jota edelleen seuraa rasvahappojen metyyliestereiden käyttö kaasukromatografiaan. Jos maitorasvoja havaitaan, niiden suhteellinen osuus lasketaan kertomalla metyylibutyraatin suhteellinen osuus 25:llä, ja näin saatu arvo kerrotaan tullille esitetyn tavaran kokonaisrasvapitoisuuden painoprosentilla ja jaetaan 100:lla.”

Sivulla 9, 2 artiklan 4 kohdan a alakohdassa:

on:

”Jollei b alakohdan säännöksistä muuta johdu, sellaisenaan olevan tavaran maitovalkuaispitoisuus lasketaan kertomalla (Kjeldahlin menetelmällä määritetty typpipitoisuus) tekijällä 6,38.”

pitää olla:

”Jollei b alakohdan säännöksistä muuta johdu, tullille esitetyn tavaran maitovalkuaispitoisuus lasketaan kertomalla (Kjeldahlin menetelmällä määritetty) typpipitoisuus tekijällä 6,38.”

Sivulla 9, 2 artiklan 4 kohdan b alakohdassa:

on:

”Kun tavaran koostumuksesta ilmoitetaan myös muita kuin maitovalkuaista sisältäviä ainesosia:”

pitää olla:

”Kun tavaran koostumuksesta ilmoitetaan myös muita valkuaisaineita kuin maitovalkuaista sisältäviä ainesosia:”

---