# Jurnalul Oficial L 166/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 166 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 575 iunie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 166

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 575 iunie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia 2014/326/PESC a Consiliului din 28 ianuarie 2014 privind semnarea și încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor | 1 |
| | | Acord între Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor | 3 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 601/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește categoriile de carne și utilizarea anumitor aditivi alimentari în preparatele din carne (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 602/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru a facilita convergența practicilor de supraveghere cu privire la punerea în aplicare a ponderilor de risc suplimentare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 22 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 603/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 25 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/327/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 6 mai 2014 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul celei de a 53-a sesiuni a Comitetului de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase al OTIF cu privire la anumite modificări la apendicele C la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF), aplicabile de la 1 ianuarie 2015 | 27 |
| | | 2014/328/UE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Deciziei BCE/2013/35 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (BCE/2014/11) | 31 |
| | | ORIENTĂRI |
| | | 2014/329/UE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Orientării BCE/2011/14 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (BCE/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/UE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Orientării BCE/2013/4 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (BCE/2014/12) | 42 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia 2014/326/PESC a Consiliului din 28 ianuarie 2014 privind semnarea și încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

1

Acord între Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

3

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 601/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește categoriile de carne și utilizarea anumitor aditivi alimentari în preparatele din carne (
  1
  )

1

11

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 602/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru a facilita convergența practicilor de supraveghere cu privire la punerea în aplicare a ponderilor de risc suplimentare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

22

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 603/2014 al Comisiei din 4 iunie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

25

DECIZII

2014/327/UE

*

Decizia Consiliului din 6 mai 2014 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul celei de a 53-a sesiuni a Comitetului de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase al OTIF cu privire la anumite modificări la apendicele C la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF), aplicabile de la 1 ianuarie 2015

27

2014/328/UE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Deciziei BCE/2013/35 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (BCE/2014/11)

(BCE/2014/11)

31

ORIENTĂRI

2014/329/UE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Orientării BCE/2011/14 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (BCE/2014/10)

(BCE/2014/10)

33

2014/330/UE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 12 martie 2014 de modificare a Orientării BCE/2013/4 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (BCE/2014/12)

(BCE/2014/12)

42

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 407/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 23 octombrie 2013 de modificare, pentru a nouăzecea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 și prin prelungirea valabilității capitolelor privind ajutoarele de stat naționale pentru perioada 2007-2013 și privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții | 44 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 407/13/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 23 octombrie 2013 de modificare, pentru a nouăzecea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 și prin prelungirea valabilității capitolelor privind ajutoarele de stat naționale pentru perioada 2007-2013 și privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/1

---

DECIZIA 2014/326/PESC A CONSILIULUI

din 28 ianuarie 2014

privind semnarea și încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37, coroborat cu articolul 218 alineatele (5) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Condițiile privind participarea unor state terțe la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor nu ar trebui să fie definite de la caz la caz pentru fiecare operație avută în vedere, ci stabilite într-un acord de stabilire a unui cadru pentru o astfel de posibilă viitoare participare. |
| --- | --- |

(1)

Condițiile privind participarea unor state terțe la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor nu ar trebui să fie definite de la caz la caz pentru fiecare operație avută în vedere, ci stabilite într-un acord de stabilire a unui cadru pentru o astfel de posibilă viitoare participare.

| (2) | În urma adoptării de către Consiliu, la 13 noiembrie 2012, a unei decizii de autorizare a deschiderii negocierilor, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a negociat un acord între Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(2)

În urma adoptării de către Consiliu, la 13 noiembrie 2012, a unei decizii de autorizare a deschiderii negocierilor, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a negociat un acord între Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor (denumit în continuare „acordul”).

| (3) | Acordul ar trebui aprobat, |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar trebui aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor.

Textul acordului este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze acordul pentru ca Uniunea să își asume obligații.

Articolul 3

Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 16 alineatul (1) din acord (1).

Articolul 4

Prezenta decizie întră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 28 ianuarie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

G. STOURNARAS

---

(1)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

1

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/3

---

TRADUCERE

ACORD

între Uniunea Europeană și Republica Coreea de stabilire a unui cadru pentru participarea Republicii Coreea la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor

UNIUNEA EUROPEANĂ (denumită în continuare „Uniunea” sau „UE”),

pe de o parte, și

REPUBLICA COREEA,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile”,

Întrucât:

| (1) | Uniunea poate decide să acționeze în domeniul gestionării crizelor, inclusiv în operații de menținere a păcii sau în operații umanitare. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea poate decide să acționeze în domeniul gestionării crizelor, inclusiv în operații de menținere a păcii sau în operații umanitare.

| (2) | Uniunea va decide dacă, în cadrul unei operații a UE de gestionare a crizelor, vor fi invitate să participe state terțe. Republica Coreea poate accepta invitația Uniunii și poate să își ofere contribuția. În acest caz, Uniunea se va pronunța asupra acceptării respectivei contribuții propuse. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea va decide dacă, în cadrul unei operații a UE de gestionare a crizelor, vor fi invitate să participe state terțe. Republica Coreea poate accepta invitația Uniunii și poate să își ofere contribuția. În acest caz, Uniunea se va pronunța asupra acceptării respectivei contribuții propuse.

| (3) | Condițiile privind participarea Republicii Coreea la operațiile UE de gestionare a crizelor ar trebui mai degrabă prevăzute într-un acord de stabilire a cadrului unei astfel de participări viitoare eventuale decât definite de la caz la caz pentru fiecare operație în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Condițiile privind participarea Republicii Coreea la operațiile UE de gestionare a crizelor ar trebui mai degrabă prevăzute într-un acord de stabilire a cadrului unei astfel de participări viitoare eventuale decât definite de la caz la caz pentru fiecare operație în cauză.

| (4) | Un astfel de acord nu ar trebui să aducă atingere autonomiei decizionale a Uniunii și nici deciziilor adoptate de la caz la caz de către Republica Coreea privind participarea la operații ale UE de gestionare a crizelor, în conformitate cu sistemul său juridic. |
| --- | --- |

(4)

Un astfel de acord nu ar trebui să aducă atingere autonomiei decizionale a Uniunii și nici deciziilor adoptate de la caz la caz de către Republica Coreea privind participarea la operații ale UE de gestionare a crizelor, în conformitate cu sistemul său juridic.

| (5) | Un astfel de acord ar trebui să abordeze doar viitoarele operații ale UE de gestionare a crizelor și ar trebui să nu aducă atingere vreunui acord existent care reglementează participarea Republicii Coreea la o operație a UE de gestionare a crizelor care a fost deja desfășurată, |
| --- | --- |

(5)

Un astfel de acord ar trebui să abordeze doar viitoarele operații ale UE de gestionare a crizelor și ar trebui să nu aducă atingere vreunui acord existent care reglementează participarea Republicii Coreea la o operație a UE de gestionare a crizelor care a fost deja desfășurată,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

SECȚIUNEA I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Decizii referitoare la participare

(1)   În urma unei decizii a Uniunii de a invita Republica Coreea să participe la o operație a UE de gestionare a crizelor, Uniunea împărtășește toate informațiile și evaluările relevante legate de operația respectivă pentru a facilita examinarea de către Republica Coreea a invitației Uniunii.

(2)   Uniunea indică Republicii Coreea, cât mai curând posibil, contribuția probabilă a acesteia din urmă la costurile comune sau la costurile care figurează în bugetul operațional, în conformitate cu articolele 8 și 12, pentru a sprijini Republica Coreea în formularea contribuțiilor propuse.

(3)   Atunci când decide să propună o contribuție, Republica Coreea stabilește și oferă Uniunii informații privind contribuția sa propusă, inclusiv privind componența contingentelor de personal coreean.

(4)   Uniunea evaluează contribuția Republicii Coreea în consultare cu Republica Coreea. Republica Coreea poate decide să își revizuiască contribuția propusă în orice moment al procesului de consultare și evaluare.

(5)   Uniunea informează Republica Coreea în scris cu privire la rezultatul evaluării sale și cu privire la decizia referitoare la contribuția propusă a Republicii Coreea, în vederea asigurării participării Republicii Coreea în conformitate cu dispozițiile prezentului acord.

(6)   Din proprie inițiativă sau la cererea Uniunii și ca urmare a consultărilor dintre părți, Republica Coreea se poate retrage integral sau parțial, în orice moment, de la participarea la o operație a UE de gestionare a crizelor.

Articolul 2

Cadrul

(1)   Republica Coreea se asociază deciziei Consiliului în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide că Uniunea va desfășura operația de gestionare a crizelor, precum și oricărei alte decizii în temeiul căreia Consiliul Uniunii Europene decide să prelungească operația UE de gestionare a crizelor, în conformitate cu dispozițiile prezentului acord și cu orice înțelegeri necesare de punere în aplicare.

(2)   Contribuția Republicii Coreea la o operație a UE de gestionare a crizelor nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii.

Articolul 3

Statutul personalului și al forțelor Republicii Coreea

(1)   Statutul personalului detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor și/sau al forțelor pe care Republica Coreea le pune la dispoziția unei operații a UE de gestionare militară a crizelor este reglementat de acordul privind statutul forțelor/misiunii, dacă a fost încheiat un astfel de acord, între Uniune și statul sau statele în care este desfășurată operația.

(2)   Statutul personalului pus la dispoziție în cadrul comandamentului sau al elementelor de comandă situate în afara statului sau a statelor în care se desfășoară operația UE de gestionare a crizelor este reglementat prin înțelegeri stabilite între comandamentul și elementele de comandă vizate și autoritățile competente din Republica Coreea.

(3)   Fără a aduce atingere acordului privind statutul forțelor/misiunii menționat la alineatul (1), Republica Coreea își exercită jurisdicția asupra personalului său care participă la operația UE de gestionare a crizelor. Atunci când forțele Republicii Coreea operează la bordul unei nave sau aeronave a unui stat membru al Uniunii Europene, statul respectiv își poate exercita jurisdicția, sub rezerva oricăror acorduri existente și/sau viitoare și în conformitate cu actele sale cu putere de lege și cu normele sale administrative, precum și cu dreptul internațional.

(4)   Republicii Coreea îi revine responsabilitatea de a răspunde oricăror plângeri legate de participarea la o operație a UE de gestionare a crizelor formulate de orice membru al personalului său și îi revine responsabilitatea pentru intentarea oricărei acțiuni, în special pe cale judecătorească sau disciplinară, împotriva oricărui membru al personalului său în conformitate cu actele sale cu putere de lege și cu normele sale administrative.

(5)   Părțile convin să renunțe la formularea oricăror plângeri, altele decât acțiunile contractuale, împotriva celeilalte părți, în cazul unui prejudiciu, al unei pierderi sau al unei distrugeri care afectează bunurile deținute sau exploatate de oricare dintre părți sau în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului oricăreia dintre părți, care rezultă din îndeplinirea funcțiilor lor oficiale legate de activitățile desfășurate în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție.

(6)   Republica Coreea se angajează să facă o declarație privind renunțarea la orice plângeri împotriva oricărui stat care participă la o operație a UE de gestionare a crizelor la care participă Republica Coreea și să o depună la semnarea prezentului acord.

(7)   Uniunea se angajează să garanteze că statele membre ale Uniunii Europene fac o declarație privind renunțarea la orice plângere în legătură cu orice viitoare participare a Republicii Coreea la o operație a UE de gestionare a crizelor și să o depună la semnarea prezentului acord.

Articolul 4

Informații clasificate

(1)   Republica Coreea adoptă măsuri adecvate pentru asigurarea protecției informațiilor UE clasificate în conformitate cu reglementările în materie de securitate ale Consiliului Uniunii Europene, cuprinse în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (1), și în conformitate cu orientările suplimentare formulate de autoritățile competente, inclusiv de comandantul operației UE în ceea ce privește o operație a UE de gestionare militară a crizelor sau de șeful misiunii în ceea ce privește o operație a UE de gestionare civilă a crizelor.

(2)   În cazul în care părțile încheie un acord privind procedurile în materie de securitate pentru schimbul informațiilor clasificate, acordul respectiv se aplică în contextul unei operații a UE de gestionare a crizelor.

SECȚIUNEA II

DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE CIVILĂ A CRIZELOR

Articolul 5

Personalul detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor

(1)   Republica Coreea:

| (a) | se asigură că personalul său detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor își îndeplinește misiunea în conformitate cu:






  (i) | decizia Consiliului menționată la articolul 2 alineatul (1) și modificările ulterioare; |
| --- | --- | --- |

(a)

se asigură că personalul său detașat în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor își îndeplinește misiunea în conformitate cu:

(i)

decizia Consiliului menționată la articolul 2 alineatul (1) și modificările ulterioare;

| (ii) | planul de operații; |
| --- | --- |

(ii)

planul de operații;

| (iii) | măsurile de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(iii)

măsurile de punere în aplicare;

| (b) | îl informează în timp util pe șeful de misiune și pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „ÎR”) cu privire la orice modificare survenită în ceea ce privește contribuția sa la operația UE de gestionare civilă a crizelor. |
| --- | --- |

(b)

îl informează în timp util pe șeful de misiune și pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „ÎR”) cu privire la orice modificare survenită în ceea ce privește contribuția sa la operația UE de gestionare civilă a crizelor.

(2)   Personalul detașat de Republica Coreea în cadrul unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor este supus unui control medical, este vaccinat și primește de la o autoritatea competentă coreeană un certificat medical care atestă că este apt să-și îndeplinească misiunea, certificat a cărui copie o deține.

(3)   Personalul detașat de Republica Coreea își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare civilă a crizelor.

Articolul 6

Lanțul de comandă

(1)   Toți membrii personalului rămân sub comanda deplină a autorităților lor naționale.

(2)   Autoritățile naționale transferă controlul operațional către comandantul operației civile al Uniunii.

(3)   Comandatul operației civile își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra operației UE de gestionare civilă a crizelor la nivel strategic.

(4)   Șeful misiunii își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra operației UE de gestionare civilă a crizelor în teatrul de operații și asigură gestionarea curentă a acesteia.

(5)   Republica Coreea are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a operației ca statele membre ale Uniunii Europene care participă la operație, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1).

(6)   Șeful misiunii este responsabil de controlul disciplinar asupra personalului operației UE de gestionare civilă a crizelor. În cazul în care este necesar, autoritatea națională responsabilă ia măsuri disciplinare.

(7)   Republica Coreea desemnează un punct de contact al contingentului național (denumit în continuare „PCN”) pentru a reprezenta contingentul său național în cadrul operației. PCN raportează șefului misiunii în ceea ce privește aspectele naționale și este responsabil de disciplina curentă a contingentului.

(8)   Decizia de a încheia operația este luată de către Uniune în urma consultării cu Republica Coreea în cazul în care aceasta contribuie încă la operația UE de gestionare civilă a crizelor la data încheierii operației.

Articolul 7

Aspecte financiare

(1)   Fără a aduce atingere articolului 8, Republica Coreea își asumă toate cheltuielile legate de participarea sa la operație, cu excepția cheltuielilor de funcționare prevăzute în bugetul operațional al operației.

(2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care este desfășurată operația, Republica Coreea plătește despăgubiri, în cazul în care răspunderea sa a fost stabilită, în condițiile prevăzute de acordul aplicabil privind statutul misiunii menționat la articolul 3 alineatul (1).

Articolul 8

Contribuția la bugetul operațional

(1)   Sub rezerva alineatului (4), Republica Coreea contribuie la finanțarea bugetului operațional al unei operații a UE de gestionare civilă a crizelor.

(2)   Contribuția respectivă la bugetul operațional se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

| (a) | partea din valoarea de referință care este proporțională cu raportul dintre venitul național brut (VNB) al Republicii Coreea și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la bugetul operațional al operației; sau |
| --- | --- |

(a)

partea din valoarea de referință care este proporțională cu raportul dintre venitul național brut (VNB) al Republicii Coreea și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la bugetul operațional al operației; sau

| (b) | partea din valoarea de referință pentru bugetul operațional care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului coreean care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele participante la operație. |
| --- | --- |

(b)

partea din valoarea de referință pentru bugetul operațional care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului coreean care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele participante la operație.

(3)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (1) și (2), Republica Coreea nu contribuie în niciun mod la finanțarea diurnelor plătite personalului din statele membre ale Uniunii Europene.

(4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), Uniunea scutește, în principiu, Republica Coreea de contribuțiile financiare la o anumită operație a UE de gestionare civilă a crizelor în cazul în care:

| (a) | Uniunea decide că Republica Coreea oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru operația respectivă; sau |
| --- | --- |

(a)

Uniunea decide că Republica Coreea oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru operația respectivă; sau

| (b) | Republica Coreea are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

Republica Coreea are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii.

(5)   Sub rezerva alineatului (1), orice înțelegere privind plata contribuțiilor Republicii Coreea la bugetul operațional al operației UE de gestionare civilă a crizelor se semnează între autoritățile competente ale părților și include, între altele, următoarele dispoziții cu privire la:

| (a) | cuantumul contribuției financiare în cauză; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul contribuției financiare în cauză;

| (b) | modalitățile de plată a contribuției financiare; și |
| --- | --- |

(b)

modalitățile de plată a contribuției financiare; și

| (c) | procedura de audit. |
| --- | --- |

(c)

procedura de audit.

SECȚIUNEA III

DISPOZIȚII PRIVIND PARTICIPAREA LA OPERAȚII DE GESTIONARE MILITARĂ A CRIZELOR

Articolul 9

Participarea la o operație a UE de gestionare militară a crizelor

(1)   Republica Coreea se asigură că forțele sale și personalul său care participă la o operație a UE de gestionare militară a crizelor își îndeplinesc misiunea în conformitate cu:

| (a) | decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

decizia Consiliului și modificările ulterioare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1);

| (b) | planul de operații; și |
| --- | --- |

(b)

planul de operații; și

| (c) | măsurile de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(c)

măsurile de punere în aplicare.

(2)   Republica Coreea informează în timp util comandantul operației UE cu privire la orice modificare survenită în participarea sa la operație.

(3)   Personalul detașat de Republica Coreea își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul operației UE de gestionare militară a crizelor.

Articolul 10

Lanțul de comandă

(1)   Toți membrii forțelor și ai personalului care participă la operația Uniunii Europene de gestionare militară a crizelor rămân în întregime sub comanda deplină a autorităților lor naționale.

(2)   Autoritățile naționale transferă controlul operațional și tactic al forțelor și al personalului lor comandantului operației UE, care are dreptul să își delege autoritatea.

(3)   Republica Coreea are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a operației ca statele membre ale Uniunii Europene care participă la operație, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1).

(4)   Comandantul operației UE poate solicita în orice moment, în urma consultării cu Republica Coreea, retragerea contribuției Republicii Coreea.

(5)   Republica Coreea numește un înalt reprezentant militar („ÎRM”) pentru a reprezenta contingentul său național în cadrul operației UE de gestionare militară a crizelor. ÎRM consultă comandantul forței UE cu privire la orice aspect legat de operație și este responsabil de disciplina curentă a contingentului Republicii Coreea.

Articolul 11

Aspecte financiare

(1)   Fără a aduce atingere articolului 12 din prezentul acord, Republica Coreea își asumă toate costurile legate de participarea sa la operație, cu excepția acelor costuri care fac obiectul finanțării comune prevăzute în instrumentele juridice menționate la articolul 2 alineatul (1), precum și în Decizia 2011/871/PESC a Consiliului (2).

(2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care este desfășurată operația, Republica Coreea plătește despăgubiri, în cazul în care răspunderea sa a fost stabilită, în condițiile prevăzute de acordul aplicabil privind statutul forțelor menționat la articolul 3 alineatul (1).

Articolul 12

Contribuția la costurile comune

(1)   Sub rezerva alineatului (3), Republica Coreea contribuie la finanțarea costurilor comune ale operației UE de gestionare militară a crizelor.

(2)   Contribuția respectivă la costurile comune se calculează pe baza uneia dintre următoarele formule, oricare are drept rezultat o sumă mai mică:

| (a) | partea din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre VNB-ul Republicii Coreea și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la costurile comune ale operației; sau |
| --- | --- |

(a)

partea din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre VNB-ul Republicii Coreea și totalul VNB-urilor tuturor statelor care contribuie la costurile comune ale operației; sau

| (b) | partea din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului Republicii Coreea care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele participante la operație. |
| --- | --- |

(b)

partea din costurile comune care este proporțională cu raportul dintre numărul membrilor personalului Republicii Coreea care participă la operație și numărul total al membrilor personalului din toate statele participante la operație.

Atunci când se utilizează formula prevăzută la litera (b) iar Republica Coreea contribuie cu personal doar pe lângă comandamentul operației sau al forței, raportul utilizat este cel dintre numărul membrilor personalului coreean și numărul total al membrilor personalului comandamentului respectiv. În alte condiții, raportul este cel dintre toți membrii personalului cu care participă Republica Coreea și toți membrii personalului operației.

(3)   În pofida alineatului (1), Uniunea scutește, în principiu, Republica Coreea de contribuțiile financiare la costurile comune ale unei anumite operații UE de gestionare militară a crizelor în cazul în care:

| (a) | Uniunea decide că Republica Coreea oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru operația respectivă; sau |
| --- | --- |

(a)

Uniunea decide că Republica Coreea oferă o contribuție semnificativă, care este esențială pentru operația respectivă; sau

| (b) | Republica Coreea are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

Republica Coreea are un VNB pe cap de locuitor care nu depășește VNB-ul niciunui stat membru al Uniunii.

(4)   Sub rezerva alineatului (1), orice înțelegere privind plata contribuțiilor Republicii Coreea la costurile comune se încheie între autoritățile competente ale părților și include, între altele, următoarele dispoziții cu privire la:

| (a) | cuantumul contribuției financiare în cauză; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul contribuției financiare în cauză;

| (b) | modalitățile de plată a contribuției financiare; și |
| --- | --- |

(b)

modalitățile de plată a contribuției financiare; și

| (c) | procedura de audit. |
| --- | --- |

(c)

procedura de audit.

SECȚIUNEA IV

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 13

Înțelegeri privind punerea în aplicare a acordului

Fără a aduce atingere articolului 8 alineatul (5) și articolului 12 alineatul (4), orice înțelegeri de natură tehnică și administrativă necesare punerii în aplicare a prezentului acord se încheie între autoritățile competente ale părților.

Articolul 14

Nerespectarea obligațiilor

În cazul în care oricare dintre părți nu își respectă obligațiile instituite în temeiul prezentului acord, cealaltă parte are dreptul de a denunța prezentul acord printr-o notificare în scris trimisă cu un preaviz de o lună.

Articolul 15

Soluționarea litigiilor

Litigiile privind interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează între părți pe cale diplomatică.

Articolul 16

Intrarea în vigoare, durata și încetarea acordului

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi din prima lună de la data la care părțile și-au notificat reciproc în scris finalizarea procedurilor interne necesare pentru intrarea în vigoare a acordului.

(2)   Prezentul acord face obiectul unor reexaminări periodice.

(3)   Prezentul acord poate fi modificat pe baza unui acord reciproc al părților exprimat în scris. Modificările intră în vigoare în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (1).

(4)   Prezentul acord rămâne în vigoare pentru o perioadă inițială de cinci ani, fiind prelungit ulterior în mod automat pentru perioade succesive de cinci ani, cu excepția cazului în care oricare dintre părți notifică în scris celeilalte părți intenția sa de încetare a prezentului acord, cu cel puțin șase luni înainte de data expirării.

DREPT CARE subsemnații, ambii pe deplin autorizați în acest scop de părțile respective, au semnat prezentul acord.

Întocmit la Seoul, la douăzeci și trei mai două mii paisprezece, în două exemplare, în limbile engleză și coreeană, ambele versiuni fiind considerate autentice. În caz de divergențe în interpretare, prevalează textul în limba engleză.

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Republica Coreea

---

(1)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

1

(2)  Decizia 2011/871/PESC a Consiliului din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (ATHENA) (JO L 343, 23.12.2011, p. 35).

2

---

DECLARAȚIA STATELOR MEMBRE ALE UE CARE APLICĂ O DECIZIE A CONSILIULUI UE PRIVIND O OPERAȚIE A UE DE GESTIONARE A CRIZELOR, LA CARE PARTICIPĂ REPUBLICA COREEA, PRIVIND RENUNȚAREA LA PRETENȚII

„Statele membre ale UE, prin aplicarea deciziei Consiliului UE privind operația UE de gestionare a crizelor la care participă Republica Coreea, se angajează, în măsura în care le permit sistemele lor de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea oricăror pretenții împotriva Republicii Coreea în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului lor sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de aceștia și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

| — | au fost cauzate de membri ai personalului cu care Republica Coreea a contribuit la o operație a UE de gestionare a crizelor, în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau |
| --- | --- |

—

au fost cauzate de membri ai personalului cu care Republica Coreea a contribuit la o operație a UE de gestionare a crizelor, în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau

| — | au rezultat din utilizarea unor bunuri, de orice fel, care aparțin Republicii Coreea, cu condiția ca aceste bunuri să fi fost utilizate pentru operație și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție din partea personalului cu care Republica Coreea a contribuit la o operație a UE de gestionare a crizelor, care utilizează bunurile respective.” |
| --- | --- |

—

au rezultat din utilizarea unor bunuri, de orice fel, care aparțin Republicii Coreea, cu condiția ca aceste bunuri să fi fost utilizate pentru operație și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție din partea personalului cu care Republica Coreea a contribuit la o operație a UE de gestionare a crizelor, care utilizează bunurile respective.”

---

DECLARAȚIA REPUBLICII COREEA CU PRIVIRE LA RENUNȚAREA LA PRETENȚII ÎMPOTRIVA ORICĂRUI STAT CARE PARTICIPĂ LA OPERAȚIILE UE DE GESTIONARE A CRIZELOR

„Republica Coreea, care a acceptat să participe la o operație a UE de gestionare a crizelor, se angajează, în măsura în care îi permite sistemul său de drept intern, să renunțe pe cât posibil la formularea oricăror plângeri împotriva oricărui stat care participă la o operație a UE de gestionare a crizelor în cazul vătămării sau al decesului vreunuia dintre membrii personalului său sau în cazul unui prejudiciu sau al unei pierderi care afectează orice bunuri deținute de aceasta și folosite în cadrul operației UE de gestionare a crizelor atunci când vătămarea, decesul, prejudiciul sau pierderea:

| — | au fost cauzate de membri ai personalului statului în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau |
| --- | --- |

—

au fost cauzate de membri ai personalului statului în îndeplinirea sarcinilor lor legate de operația UE de gestionare a crizelor, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție; sau

| — | au rezultat din utilizarea oricărora dintre bunurile aparținând statelor care participă la operația UE de gestionare a crizelor, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție de membri ai personalului operației UE de gestionare a crizelor care au utilizat respectivele bunuri.” |
| --- | --- |

—

au rezultat din utilizarea oricărora dintre bunurile aparținând statelor care participă la operația UE de gestionare a crizelor, cu condiția ca respectivele bunuri să fi fost utilizate în legătură cu operația și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție de membri ai personalului operației UE de gestionare a crizelor care au utilizat respectivele bunuri.”

---

REGULAMENTE

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/11

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 601/2014 AL COMISIEI

din 4 iunie 2014

de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește categoriile de carne și utilizarea anumitor aditivi alimentari în preparatele din carne

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestora. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede o listă a Uniunii de aditivi alimentari autorizați pentru utilizare în produsele alimentare și condițiile de utilizare a acestora.

| (2) | Lista respectivă poate fi modificată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri. |
| --- | --- |

(2)

Lista respectivă poate fi modificată în conformitate cu procedura comună menționată la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri.

| (3) | Lista de aditivi alimentari a Uniunii a fost întocmită pe baza aditivilor alimentari autorizați pentru utilizarea în produse alimentare în conformitate cu Directivele 94/35/CE (3), 94/36/CE (4) și 95/2/CE (5) ale Parlamentului European și ale Consiliului și în urma reexaminării conformității acestora cu articolele 6, 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. Lista Uniunii include aditivii alimentari pe baza categoriilor de produse alimentare la care pot fi adăugați. |
| --- | --- |

(3)

Lista de aditivi alimentari a Uniunii a fost întocmită pe baza aditivilor alimentari autorizați pentru utilizarea în produse alimentare în conformitate cu Directivele 94/35/CE (3), 94/36/CE (4) și 95/2/CE (5) ale Parlamentului European și ale Consiliului și în urma reexaminării conformității acestora cu articolele 6, 7 și 8 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. Lista Uniunii include aditivii alimentari pe baza categoriilor de produse alimentare la care pot fi adăugați.

| (4) | În partea D din lista Uniunii, categoria 8 acoperă carnea și include subcategoriile 8.1: Carne neprelucrată și 8.2: Carne prelucrată. Categoria 8.1 este împărțită, la rândul ei, în categoriile 8.1.1: Carne neprelucrată, alta decât preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și 8.1.2: Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(4)

În partea D din lista Uniunii, categoria 8 acoperă carnea și include subcategoriile 8.1: Carne neprelucrată și 8.2: Carne prelucrată. Categoria 8.1 este împărțită, la rândul ei, în categoriile 8.1.1: Carne neprelucrată, alta decât preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și 8.1.2: Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004.

| (5) | Punctul 1.15 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 definește preparatele din carne drept carnea proaspătă, inclusiv carnea care a fost secționată în bucăți, căreia i s-au adăugat produse alimentare, condimente sau aditivi sau care a fost supusă unei prelucrări insuficiente pentru a modifica în esență structura fibroasă a mușchilor și a determina astfel dispariția caracteristicilor cărnii proaspete. Între timp s-a clarificat faptul că preparatele din carne pot fi fie prelucrate, fie neprelucrate (7).Cu toate acestea, în cazul în care, după prelucrare, caracteristicile cărnii proaspete dispar în totalitate, aceasta ar trebui să nu mai fie considerată ca fiind un preparat din carne, ci ar trebui să se încadreze în definiția „produselor din carne”, astfel cum este prevăzută la punctul 7.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004. În interesul clarității juridice, este oportun să se utilizeze, în scopul categoriei 8, termenii de „carne proaspătă”, „preparate din carne” și „produse din carne”, astfel cum sunt definiți în Regulamentul (CE) nr. 853/2004. Prin urmare, subcategoriile din categoria 8 din partea D a listei Uniunii ar trebui să fie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Punctul 1.15 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 definește preparatele din carne drept carnea proaspătă, inclusiv carnea care a fost secționată în bucăți, căreia i s-au adăugat produse alimentare, condimente sau aditivi sau care a fost supusă unei prelucrări insuficiente pentru a modifica în esență structura fibroasă a mușchilor și a determina astfel dispariția caracteristicilor cărnii proaspete. Între timp s-a clarificat faptul că preparatele din carne pot fi fie prelucrate, fie neprelucrate (7).Cu toate acestea, în cazul în care, după prelucrare, caracteristicile cărnii proaspete dispar în totalitate, aceasta ar trebui să nu mai fie considerată ca fiind un preparat din carne, ci ar trebui să se încadreze în definiția „produselor din carne”, astfel cum este prevăzută la punctul 7.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004. În interesul clarității juridice, este oportun să se utilizeze, în scopul categoriei 8, termenii de „carne proaspătă”, „preparate din carne” și „produse din carne”, astfel cum sunt definiți în Regulamentul (CE) nr. 853/2004. Prin urmare, subcategoriile din categoria 8 din partea D a listei Uniunii ar trebui să fie modificate în consecință.

| (6) | Utilizarea aditivilor alimentari care aparțin grupei I, astfel cum a fost definită în partea C din lista Uniunii, este, în general, autorizată în carnea prelucrată, în timp ce autorizarea utilizării aditivilor alimentari din grupa respectivă în carnea neprelucrată este limitată și autorizată numai de la caz la caz. |
| --- | --- |

(6)

Utilizarea aditivilor alimentari care aparțin grupei I, astfel cum a fost definită în partea C din lista Uniunii, este, în general, autorizată în carnea prelucrată, în timp ce autorizarea utilizării aditivilor alimentari din grupa respectivă în carnea neprelucrată este limitată și autorizată numai de la caz la caz.

| (7) | Atunci când a fost întocmită lista Uniunii, astfel cum este prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 au fost considerate ca fiind carne neprelucrată, în care a fost autorizat doar un număr limitat de aditivi. Cu toate acestea, interpretarea diferită a definiției preparatelor din carne a dus la situația în care utilizarea anumitor aditivi în anumite categorii de carne diferă între statele membre. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când a fost întocmită lista Uniunii, astfel cum este prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 au fost considerate ca fiind carne neprelucrată, în care a fost autorizat doar un număr limitat de aditivi. Cu toate acestea, interpretarea diferită a definiției preparatelor din carne a dus la situația în care utilizarea anumitor aditivi în anumite categorii de carne diferă între statele membre.

| (8) | Comisia a primit cereri pentru a include unele dintre aceste utilizări în lista de aditivi alimentari autorizați a Uniunii. Aceste cereri au fost puse la dispoziția tuturor statelor membre.Este adecvat să se includă aceste utilizări în lista Uniunii, în cazul în care acestea respectă condițiile generale de utilizare a aditivilor alimentari prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, ținând cont de necesitatea de a menține pe piață anumite produse tradiționale în unele state membre. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit cereri pentru a include unele dintre aceste utilizări în lista de aditivi alimentari autorizați a Uniunii. Aceste cereri au fost puse la dispoziția tuturor statelor membre.Este adecvat să se includă aceste utilizări în lista Uniunii, în cazul în care acestea respectă condițiile generale de utilizare a aditivilor alimentari prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, ținând cont de necesitatea de a menține pe piață anumite produse tradiționale în unele state membre.

| (9) | La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, au fost luate în considerare anumite utilizări ale curcuminei (E 100), coșenilei (E 120), zaharurilor și melaselor caramelizate (E 150a-d), extractului de ardei roșu (E 160c) și roșului de sfeclă (E 162), aditivi care au fost utilizați în mod tradițional în anumite state membre pentru colorarea produselor de tip merguez și a altor produse tradiționale: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici și pljeskavice și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări. |
| --- | --- |

(9)

La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, au fost luate în considerare anumite utilizări ale curcuminei (E 100), coșenilei (E 120), zaharurilor și melaselor caramelizate (E 150a-d), extractului de ardei roșu (E 160c) și roșului de sfeclă (E 162), aditivi care au fost utilizați în mod tradițional în anumite state membre pentru colorarea produselor de tip merguez și a altor produse tradiționale: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici și pljeskavice și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări.

| (10) | La cererea anumitor state membre, a fost luată în considerare utilizarea acidului acetic și a acetaților (E 260-263), a acidului lactic și a lactaților (E 270, E 325-327), a acidului ascorbic și a ascorbaților (E 300-302), a acidului citric și a citraților (E 330-333) drept regulatori de aciditate, agenți de conservare și/sau antioxidanți pentru prevenirea oxidării și/sau a râncezirii și pentru sporirea stabilității microbiologice și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări în toate preparatele din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare. |
| --- | --- |

(10)

La cererea anumitor state membre, a fost luată în considerare utilizarea acidului acetic și a acetaților (E 260-263), a acidului lactic și a lactaților (E 270, E 325-327), a acidului ascorbic și a ascorbaților (E 300-302), a acidului citric și a citraților (E 330-333) drept regulatori de aciditate, agenți de conservare și/sau antioxidanți pentru prevenirea oxidării și/sau a râncezirii și pentru sporirea stabilității microbiologice și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări în toate preparatele din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare.

| (11) | La cererea anumitor state membre, a fost luată în considerare utilizarea de acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați (E 338-452) drept agenți de umezire pentru a preveni pierderea sucurilor cărnii pe parcursul prelucrării ulterioare, în special atunci când a fost injectată saramură, și este adecvat să se autorizeze această utilizare. Cu toate acestea, pentru a limita expunerea ulterioară la fosfații adăugați în alimente, extinderea utilizării fosfaților respectivi ar trebui să se limiteze la Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, burger meatcu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne și la jambonul sărat gri finlandez de Crăciun. |
| --- | --- |

(11)

La cererea anumitor state membre, a fost luată în considerare utilizarea de acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați (E 338-452) drept agenți de umezire pentru a preveni pierderea sucurilor cărnii pe parcursul prelucrării ulterioare, în special atunci când a fost injectată saramură, și este adecvat să se autorizeze această utilizare. Cu toate acestea, pentru a limita expunerea ulterioară la fosfații adăugați în alimente, extinderea utilizării fosfaților respectivi ar trebui să se limiteze la Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, burger meatcu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne și la jambonul sărat gri finlandez de Crăciun.

| (12) | La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea nitriților (E 249-250) drept agenți de conservare în anumite produse tradiționale: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkași tatar wołowy (danie tatarskie)și este adecvat să se autorizeze această utilizare. |
| --- | --- |

(12)

La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea nitriților (E 249-250) drept agenți de conservare în anumite produse tradiționale: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkași tatar wołowy (danie tatarskie)și este adecvat să se autorizeze această utilizare.

| (13) | La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea de alginați (E 401-404), caragenan (E 407), algă Euchema prelucrată (E 407a), gumă din semințe de carruba (E 410), gumă de guar (E 412), tragacant (E 413), gumă de xantan (E 415), fosfat de diamidon acetilat (E 1414) și fosfat de diamidon hidroxipropilic (E 1442) drept agenți de umezire sau stabilizatori pentru diminuarea scurgerilor de apă în ambalaje și pentru prevenirea pierderii de sucuri de carne în cursul prelucrării ulterioare. Aceste utilizări ar trebui să fie autorizate în preparatele din carne în care au fost injectate ingrediente și în preparatele din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, de exemplu ruladele care conțin carne tocată. Aditivii alimentari utilizați în preparatele din carne pentru prevenirea pierderii sucurilor de carne în cursul prelucrării ulterioare nu induc în eroare consumatorii. |
| --- | --- |

(13)

La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea de alginați (E 401-404), caragenan (E 407), algă Euchema prelucrată (E 407a), gumă din semințe de carruba (E 410), gumă de guar (E 412), tragacant (E 413), gumă de xantan (E 415), fosfat de diamidon acetilat (E 1414) și fosfat de diamidon hidroxipropilic (E 1442) drept agenți de umezire sau stabilizatori pentru diminuarea scurgerilor de apă în ambalaje și pentru prevenirea pierderii de sucuri de carne în cursul prelucrării ulterioare. Aceste utilizări ar trebui să fie autorizate în preparatele din carne în care au fost injectate ingrediente și în preparatele din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, de exemplu ruladele care conțin carne tocată. Aditivii alimentari utilizați în preparatele din carne pentru prevenirea pierderii sucurilor de carne în cursul prelucrării ulterioare nu induc în eroare consumatorii.

| (14) | La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea carbonaților de sodiu (E 500) drept agenți de umezire în preparatele din carne de pasăre, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici și pljeskavice pentru menținerea consistenței și a caracterului suculent în cursul preparării ulterioare și este adecvat să se autorizeze această utilizare. În plus, această utilizare în preparatele din carne de pasăre permite prepararea mai îndelungată și mai eficientă a cărnii de pasăre, păstrând caracterul suculent al acesteia și evitând consumul de carne de pasăre insuficient gătită. |
| --- | --- |

(14)

La cererea anumitor state membre și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea carbonaților de sodiu (E 500) drept agenți de umezire în preparatele din carne de pasăre, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, cevapcici și pljeskavice pentru menținerea consistenței și a caracterului suculent în cursul preparării ulterioare și este adecvat să se autorizeze această utilizare. În plus, această utilizare în preparatele din carne de pasăre permite prepararea mai îndelungată și mai eficientă a cărnii de pasăre, păstrând caracterul suculent al acesteia și evitând consumul de carne de pasăre insuficient gătită.

| (15) | La cererea unui stat membru și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea fosfatului de diamidon acetilat (E 1414) și a fosfatului de diamidon hidroxipropilic (E 1442) pentru diminuarea scurgerilor de apă în preparatele în care au fost injectate ingrediente, în preparatele din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, de exemplu ruladele care conțin carne tocată și pentru menținerea caracterului suculent în cursul pregătirii preparatelor gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări. |
| --- | --- |

(15)

La cererea unui stat membru și/sau a industriei cărnii, a fost luată în considerare utilizarea fosfatului de diamidon acetilat (E 1414) și a fosfatului de diamidon hidroxipropilic (E 1442) pentru diminuarea scurgerilor de apă în preparatele în care au fost injectate ingrediente, în preparatele din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, de exemplu ruladele care conțin carne tocată și pentru menținerea caracterului suculent în cursul pregătirii preparatelor gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia și este adecvat să se autorizeze aceste utilizări.

| (16) | În ceea ce privește produsele tradiționale, utilizările aditivilor alimentari solicitate ar trebui să fie conforme cu condițiile generale de utilizare prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și, în special, nu ar trebui să inducă în eroare consumatorii din statele membre sau din regiunile în care sunt consumate în mod tradițional aceste produse. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește produsele tradiționale, utilizările aditivilor alimentari solicitate ar trebui să fie conforme cu condițiile generale de utilizare prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și, în special, nu ar trebui să inducă în eroare consumatorii din statele membre sau din regiunile în care sunt consumate în mod tradițional aceste produse.

| (17) | În scopul asigurării unei aplicări uniforme a utilizării aditivilor vizați de prezentul regulament, preparatele din carne tradiționale sunt descrise în documentul de orientare care descrie categoriile de produse alimentare în partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 privind aditivii alimentari (8). |
| --- | --- |

(17)

În scopul asigurării unei aplicări uniforme a utilizării aditivilor vizați de prezentul regulament, preparatele din carne tradiționale sunt descrise în documentul de orientare care descrie categoriile de produse alimentare în partea E din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 privind aditivii alimentari (8).

| (18) | Principiul transferului stabilit la articolul 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui să fie autorizat în preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Principiul transferului stabilit la articolul 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui să fie autorizat în preparatele din carne definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004.

| (19) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista de aditivi alimentari a Uniunii prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Acidul acetic și acetații (E 260-263), acidul lactic și lactații (E 270, E 325-327), acidul ascorbic și ascorbații (E 300-302), acidul citric și citrații (E 330-333), alginații (E 401-404), caragenanul (E 407), alga Euchema prelucrată (E 407a), guma din semințe de carruba (E 410), guma de guar (E 412), tragacantul (E 413), guma de xantan (E 415), carbonații de sodiu (E 500), fosfatul de diamidon acetilat (E 1414) și fosfatul de diamidon hidroxipropilic (E 1442) aparțin grupului de aditivi pentru care nu a fost specificată o doză zilnică acceptabilă. Aceasta implică faptul că ei nu constituie un risc pentru sănătate la nivelurile necesare pentru obținerea efectului tehnologic dorit. Prin urmare, extinderea utilizării respectivilor aditivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Întrucât utilizarea de curcumină (E 100), coșenilă (E 120), zaharuri și melase caramelizate (E 150a-d), extract de ardei roșu (E 160c), roșu de sfeclă (E 162), nitriți (E 249-250), acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați (E 338-452) va fi extinsă doar la anumite produse care au fost utilizate în mod tradițional, extinderea utilizării acestor aditivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Prin urmare, nu este necesar să se solicite avizul autorității. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1331/2008, Comisia trebuie să solicite avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) pentru a actualiza lista de aditivi alimentari a Uniunii prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția cazului în care actualizarea în cauză nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Acidul acetic și acetații (E 260-263), acidul lactic și lactații (E 270, E 325-327), acidul ascorbic și ascorbații (E 300-302), acidul citric și citrații (E 330-333), alginații (E 401-404), caragenanul (E 407), alga Euchema prelucrată (E 407a), guma din semințe de carruba (E 410), guma de guar (E 412), tragacantul (E 413), guma de xantan (E 415), carbonații de sodiu (E 500), fosfatul de diamidon acetilat (E 1414) și fosfatul de diamidon hidroxipropilic (E 1442) aparțin grupului de aditivi pentru care nu a fost specificată o doză zilnică acceptabilă. Aceasta implică faptul că ei nu constituie un risc pentru sănătate la nivelurile necesare pentru obținerea efectului tehnologic dorit. Prin urmare, extinderea utilizării respectivilor aditivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Întrucât utilizarea de curcumină (E 100), coșenilă (E 120), zaharuri și melase caramelizate (E 150a-d), extract de ardei roșu (E 160c), roșu de sfeclă (E 162), nitriți (E 249-250), acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați (E 338-452) va fi extinsă doar la anumite produse care au fost utilizate în mod tradițional, extinderea utilizării acestor aditivi constituie o actualizare a listei Uniunii care nu este de natură să aibă un efect asupra sănătății umane. Prin urmare, nu este necesar să se solicite avizul autorității.

| (20) | Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(20)

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 ar trebui modificată în consecință.

| (21) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(21)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (JO L 354, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Directiva 94/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind îndulcitorii care trebuie utilizați în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 3).

3

(4)  Directiva 94/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 iunie 1994 privind coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (JO L 237, 10.9.1994, p. 13).

4

(5)  Directiva 95/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 1995 privind aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 61, 18.3.1995, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (JO L 139, 30.4.2004, p. 55).

6

(7)  Documentul orientativ al Direcției Generale Sănătate și Consumatori privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 privind igiena produselor alimentare de origine animală. http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm

8

---

ANEXĂ

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea A se modifică după cum urmează:
  În tabelul 1, rubrica pentru punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1 | Produse alimentare neprelucrate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

1.

Partea A se modifică după cum urmează:

În tabelul 1, rubrica pentru punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1

Produse alimentare neprelucrate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004”

| 2. | În partea D, rubricile pentru categoria 08. Carne se înlocuiesc cu următorul text:






  „08 | Carne |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Carne proaspătă, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 |
| 08.2 | Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004 |
| 08.3 | Produse din carne |
| 08.3.1 | Produse din carne netratate termic |
| 08.3.2 | Produse din carne tratate termic |
| 08.3.3 | Membrane și învelișuri și decorațiuni pentru carne |
| 08.3.4 | Produse din carne conservate în mod tradițional, cu prevederi specifice referitoare la nitriți și nitrați |
| 08.3.4.1 | Produse tradiționale conservate prin imersie în soluție de saramură (produse din carne conservate prin imersie într-o soluție de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente) |
| 08.3.4.2 | Produse tradiționale din carne, conservate prin uscare (procedeul de conservare prin uscare presupune aplicarea uscată pe suprafața cărnii a amestecului de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente, urmată de o perioadă de stabilizare/maturare) |
| 08.3.4.3 | Alte produse din carne conservate în mod tradițional (procedee de conservare prin imersie în soluție de saramură și prin uscare, utilizate în combinație sau cele în care se include nitrit și/sau nitrat într-un produs compus sau în care soluția de conservare se injectează în produs înainte de preparare)” |

2.

În partea D, rubricile pentru categoria 08. Carne se înlocuiesc cu următorul text:

„08

Carne

08.1

Carne proaspătă, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004

08.2

Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004

08.3

Produse din carne

08.3.1

Produse din carne netratate termic

08.3.2

Produse din carne tratate termic

08.3.3

Membrane și învelișuri și decorațiuni pentru carne

08.3.4

Produse din carne conservate în mod tradițional, cu prevederi specifice referitoare la nitriți și nitrați

08.3.4.1

Produse tradiționale conservate prin imersie în soluție de saramură (produse din carne conservate prin imersie într-o soluție de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente)

08.3.4.2

Produse tradiționale din carne, conservate prin uscare (procedeul de conservare prin uscare presupune aplicarea uscată pe suprafața cărnii a amestecului de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente, urmată de o perioadă de stabilizare/maturare)

08.3.4.3

Alte produse din carne conservate în mod tradițional (procedee de conservare prin imersie în soluție de saramură și prin uscare, utilizate în combinație sau cele în care se include nitrit și/sau nitrat într-un produs compus sau în care soluția de conservare se injectează în produs înainte de preparare)”

| 3. | Partea E se modifică după cum urmează:






  (a) | rubrica pentru categoria 08.1 se elimină; |
| --- | --- | --- |

3.

Partea E se modifică după cum urmează:

(a)

rubrica pentru categoria 08.1 se elimină;

| (b) | titlul categoriei 08.1.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.1 | Carne proaspătă, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- |

(b)

titlul categoriei 08.1.1 se înlocuiește cu următorul text:

„08.1

Carne proaspătă, cu excepția preparatelor din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004”

| (c) | categoria 8.1.2 se modifică după cum urmează:






  (i) | titlul se înlocuiește cu următorul text:






  „08.2 | Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004” |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

categoria 8.1.2 se modifică după cum urmează:

(i)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„08.2

Preparate din carne, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 853/2004”

| (ii) | rubricile referitoare la E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 și E 338-452 se înlocuiesc cu următorul text: | „E 120 | Coșenilă, acid carminic, carmine | 100 | | numai breakfast sausages cu un conținut minim de cereale de 6 %, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne (în aceste produse, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind acestor produse aspectul lor caracteristic), produse de tip merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici și pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a-d | Zaharuri și melase caramelizate | quantum satis | | numai breakfast sausages cu un conținut minim de cereale de 6 %, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne (în aceste produse, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind acestor produse aspectul lor caracteristic), produse de tip merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco |
| | E 261 | Acetați de potasiu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 262 | Acetați de sodiu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 300 | Acid ascorbic | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 301 | Ascorbat de sodiu | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 302 | Ascorbat de calciu | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 325 | Lactat de sodiu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 326 | Lactat de potasiu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 330 | Acid citric | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 331 | Citrați de sodiu | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 332 | Citrați de potasiu | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 333 | Citrați de calciu | quantum satis | | numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 338-452 | Acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați | 5 000 | (1) (4) | numai breakfast sausages:în acest produs, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind produsului aspectul său caracteristic; jambon sărat gri finlandez de Crăciun, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk și ahjupraad” |

(ii)

rubricile referitoare la E 120, E 150a-d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 și E 338-452 se înlocuiesc cu următorul text:

„E 120

Coșenilă, acid carminic, carmine

100

numai breakfast sausages cu un conținut minim de cereale de 6 %, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne (în aceste produse, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind acestor produse aspectul lor caracteristic), produse de tip merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici și pljeskavice

E 150a-d

Zaharuri și melase caramelizate

quantum satis

numai breakfast sausages cu un conținut minim de cereale de 6 %, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne (în aceste produse, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind acestor produse aspectul lor caracteristic), produse de tip merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco

E 261

Acetați de potasiu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 262

Acetați de sodiu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 300

Acid ascorbic

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 301

Ascorbat de sodiu

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 302

Ascorbat de calciu

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 325

Lactat de sodiu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 326

Lactat de potasiu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 330

Acid citric

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 331

Citrați de sodiu

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 332

Citrați de potasiu

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 333

Citrați de calciu

quantum satis

numai gehakt, preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 338-452

Acid fosforic — fosfați — di-, tri- și polifosfați

5 000

(1) (4)

numai breakfast sausages:în acest produs, carnea este tocată în așa fel încât țesutul muscular și adipos sunt complet dispersate, astfel încât fibra formează o emulsie cu grăsimea, conferind produsului aspectul său caracteristic; jambon sărat gri finlandez de Crăciun, burger meat cu un conținut minim de legume și/sau cereale de 4 % în amestec cu carne, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk și ahjupraad”

| (iii) | se introduc următoarele rubrici, în ordine numerică: | „E 100 | Curcumină | 20 | | numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Extract de ardei roșu | 10 | | numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiși kebap |
| | E 162 | Roșu de sfeclă | quantum satis | | numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco |
| | E 249-250 | Nitriți | 150 | (7) (7') | numai lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkași tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Acid acetic | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 263 | Acetat de calciu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 270 | Acid lactic | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 327 | Lactat de calciu | quantum satis | | numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare |
| | E 401 | Alginat de sodiu | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap, gyrosși souvlaki |
| | E 402 | Alginat de potasiu | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 403 | Alginat de amoniu | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 404 | Alginat de calciu | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 407 | Caragenan | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 407a | Algă Euchema prelucrată | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 410 | Gumă din semințe de carruba | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 412 | Gumă de guar | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 413 | Tragacant | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 415 | Gumă de xantan | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki |
| | E 500 | Carbonați de sodiu | quantum satis | | numai preparate din carne de pasăre, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiși pljeskavice |
| | E 1414 | Fosfat de diamidon acetilat | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia |
| | E 1442 | Fosfat de diamidon hidroxipropilic | quantum satis | | numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia |
| | | (7): Cantitatea maximă care poate fi adăugată în timpul procesului de producție. |
| | | (7'): Cantitatea maximă este exprimată sub formă de nitrit de sodiu.” |

(iii)

se introduc următoarele rubrici, în ordine numerică:

„E 100

Curcumină

20

numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco

E 160c

Extract de ardei roșu

10

numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakiși kebap

E 162

Roșu de sfeclă

quantum satis

numai produse de tip merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescași chorizo fresco

E 249-250

Nitriți

150

(7) (7')

numai lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkași tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Acid acetic

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 263

Acetat de calciu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 270

Acid lactic

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 327

Lactat de calciu

quantum satis

numai preparate preambalate din carne tocată proaspătă și preparate din carne în care au fost adăugate alte ingrediente decât aditivi sau sare

E 401

Alginat de sodiu

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap, gyrosși souvlaki

E 402

Alginat de potasiu

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 403

Alginat de amoniu

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 404

Alginat de calciu

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 407

Caragenan

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 407a

Algă Euchema prelucrată

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 410

Gumă din semințe de carruba

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 412

Gumă de guar

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 413

Tragacant

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 415

Gumă de xantan

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună. Cu excepția preparatelor bifteki, soutzoukaki, kebap,
  gyrosși souvlaki

E 500

Carbonați de sodiu

quantum satis

numai preparate din carne de pasăre, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićiși pljeskavice

E 1414

Fosfat de diamidon acetilat

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia

E 1442

Fosfat de diamidon hidroxipropilic

quantum satis

numai preparate în care ingredientele au fost injectate; preparate din carne compuse din bucăți de carne care au fost tratate în mod diferit: tocate, feliate sau prelucrate și care sunt combinate împreună, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebap și seftalia

(7): Cantitatea maximă care poate fi adăugată în timpul procesului de producție.

(7'): Cantitatea maximă este exprimată sub formă de nitrit de sodiu.”

| (d) | titlul categoriei 08.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3 | Produse din carne” |
| --- | --- | --- |

(d)

titlul categoriei 08.2 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3

Produse din carne”

| (e) | titlul categoriei 08.2.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.1 | Produse din carne netratate termic” |
| --- | --- | --- |

(e)

titlul categoriei 08.2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.1

Produse din carne netratate termic”

| (f) | titlul categoriei 08.2.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.2 | Produse din carne tratate termic” |
| --- | --- | --- |

(f)

titlul categoriei 08.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.2

Produse din carne tratate termic”

| (g) | titlul categoriei 08.2.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.3 | Membrane și învelișuri și decorațiuni pentru carne” |
| --- | --- | --- |

(g)

titlul categoriei 08.2.3 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.3

Membrane și învelișuri și decorațiuni pentru carne”

| (h) | titlul categoriei 08.2.4 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.4 | Produse din carne conservate în mod tradițional, cu prevederi specifice referitoare la nitriți și nitrați” |
| --- | --- | --- |

(h)

titlul categoriei 08.2.4 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.4

Produse din carne conservate în mod tradițional, cu prevederi specifice referitoare la nitriți și nitrați”

| (i) | titlul categoriei 08.2.4.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.4.1 | Produse tradiționale conservate prin imersie în soluție de saramură (produse din carne conservate prin imersie într-o soluție de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente)” |
| --- | --- | --- |

(i)

titlul categoriei 08.2.4.1 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.4.1

Produse tradiționale conservate prin imersie în soluție de saramură (produse din carne conservate prin imersie într-o soluție de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente)”

| (j) | titlul categoriei 08.2.4.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.4.2 | Produse tradiționale din carne, conservate prin uscare (procedeul de conservare prin uscare presupune aplicarea uscată pe suprafața cărnii a amestecului de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente, urmată de o perioadă de stabilizare/maturare)” |
| --- | --- | --- |

(j)

titlul categoriei 08.2.4.2 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.4.2

Produse tradiționale din carne, conservate prin uscare (procedeul de conservare prin uscare presupune aplicarea uscată pe suprafața cărnii a amestecului de conservare care conține nitriți și/sau nitrați, sare și alte componente, urmată de o perioadă de stabilizare/maturare)”

| (k) | titlul categoriei 08.2.4.3 se înlocuiește cu următorul text:






  „08.3.4.3 | Alte produse din carne conservate în mod tradițional (procedee de conservare prin imersie în soluție de saramură și prin uscare, utilizate în combinație sau cele în care se include nitrit și/sau nitrat într-un produs compus sau în care soluția de conservare se injectează în produs înainte de preparare)” |
| --- | --- | --- |

(k)

titlul categoriei 08.2.4.3 se înlocuiește cu următorul text:

„08.3.4.3

Alte produse din carne conservate în mod tradițional (procedee de conservare prin imersie în soluție de saramură și prin uscare, utilizate în combinație sau cele în care se include nitrit și/sau nitrat într-un produs compus sau în care soluția de conservare se injectează în produs înainte de preparare)”

---

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/22

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 602/2014 AL COMISIEI

din 4 iunie 2014

de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru a facilita convergența practicilor de supraveghere cu privire la punerea în aplicare a ponderilor de risc suplimentare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 410 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Este oportun să se stabilească standarde tehnice de punere în aplicare pentru facilitarea convergenței practicilor de supraveghere în ceea ce privește aplicarea unei abordări uniforme pentru a evalua neconformitățile semnificative cu cerințele ale instituțiilor, din motive de neglijență sau omisiune, precum și aplicarea unor ponderi de risc suplimentare. Pentru a facilita convergența practicilor de supraveghere atunci când se aplică ponderi de risc suplimentare, ar trebui să se definească o formulă adecvată. Formula respectivă ar trebui să impună o pondere de risc suplimentară proporțională de maximum 250 %, care să crească progresiv odată cu încălcările ulterioare ale articolului 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Ar trebui să se introducă în formulă un factor corespunzător pentru a permite aplicarea unei ponderi de risc suplimentare mai scăzute în cazul expunerilor exceptate în temeiul articolului 405 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Este oportun să se stabilească standarde tehnice de punere în aplicare pentru facilitarea convergenței practicilor de supraveghere în ceea ce privește aplicarea unei abordări uniforme pentru a evalua neconformitățile semnificative cu cerințele ale instituțiilor, din motive de neglijență sau omisiune, precum și aplicarea unor ponderi de risc suplimentare. Pentru a facilita convergența practicilor de supraveghere atunci când se aplică ponderi de risc suplimentare, ar trebui să se definească o formulă adecvată. Formula respectivă ar trebui să impună o pondere de risc suplimentară proporțională de maximum 250 %, care să crească progresiv odată cu încălcările ulterioare ale articolului 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Ar trebui să se introducă în formulă un factor corespunzător pentru a permite aplicarea unei ponderi de risc suplimentare mai scăzute în cazul expunerilor exceptate în temeiul articolului 405 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| (2) | Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană. |
| --- | --- |

(2)

Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de reglementare prezentate Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană.

| (3) | Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Considerații generale

(1)   Autoritățile competente se asigură că orice pondere de risc suplimentară impusă în temeiul articolului 407 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se aplică tuturor pozițiilor din securitizare relevante deținute de o instituție care sunt afectate de încălcarea semnificativă a articolului 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

(2)   Dacă o instituție rectifică încălcarea cerințelor prevăzute la articolul 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, ponderea de risc suplimentară încetează să se aplice de îndată ce rectificarea este notificată autorității competente.

(3)   Atunci când evaluează dacă este necesar să impună o pondere de risc suplimentară, autoritățile competente țin seama atât de caracterul semnificativ al încălcării articolului 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, cât și de relevanța acesteia pentru analiza de risc a poziției din securitizare. Caracterul semnificativ este luat în considerare atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ și, după caz, atât la nivelul entității, cât și la nivel consolidat. Pentru evaluarea caracterului semnificativ, autoritățile competente țin seama, printre alți factori, de durata încălcării, de dimensiunea pozițiilor afectate și analizează dacă instituția a încercat în mod proactiv să rectifice încălcarea.

(4)   Atunci când evaluează dacă o instituție nu a îndeplinit, în privința oricărui aspect semnificativ, cerințele de la articolul 405 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, din motive de neglijență sau omisiune, autoritățile competente nu sunt influențate de faptul că inițiatorul, sponsorul sau creditorul inițial a omis să comunice angajamentul său de a reține un interes economic material de cel puțin 5 % în privința securitizărilor anterioare, în cazul în care instituția poate demonstra că a ținut cont în mod corespunzător de o astfel de circumstanță.

(5)   În cazul unei încălcări semnificative a cerinței de comunicare a informațiilor care este prevăzută la articolul 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, din motive de neglijență sau omisiune din partea instituției, autoritățile competente impun o pondere de risc suplimentară asupra pozițiilor reținute de inițiator, de sponsor sau de creditorul inițial în securitizarea relevantă sau asupra altor expuneri aferente securitizării relevante.

(6)   Atunci când evaluează dacă instituțiile nu au îndeplinit, în privința oricărui aspect semnificativ, cerințele de la articolul 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, din motive de neglijență sau omisiune, pentru pozițiile din securitizare emise începând cu 1 ianuarie 2011 și înainte de 1 ianuarie 2014, autoritățile competente pot lua în considerare dacă instituțiile respective au respectat în mod continuu, între data emisiunii și 31 decembrie 2013, cerințele specificate la articolul 122a din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), precum și în Orientările referitoare la articolul 122a din Directiva 2006/48/CE elaborate de Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni (4).

Articolul 2

Calculul ponderii de risc suplimentare

În cazul în care o instituție nu îndeplinește, în privința oricărui aspect semnificativ, cerințele prevăzute la articolul 405, 406 sau 409 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, autoritățile competente aplică următoarea formulă pentru a determina ponderea de risc totală (Total Risk Weight — Total RW) în conformitate cu abordarea specificată la articolul 245 alineatul (6) și la articolul 337 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013:

Total RW = Min[12,5; Original RW × (1 + (2,5 + 2,5 × InfringementDurationyears) × (1 – Article405ExemptionPct)]]

unde:

| | 12,5 este un factor care reprezintă valoarea maximă pe care o poate atinge ponderea de risc totală; |
| --- | --- |

12,5 este un factor care reprezintă valoarea maximă pe care o poate atinge ponderea de risc totală;

| | „Original RW” (ponderea de risc inițială) este ponderea de risc care s-ar aplica pozițiilor din securitizare dacă nu ar fi impusă nicio pondere de risc suplimentară; |
| --- | --- |

„Original RW” (ponderea de risc inițială) este ponderea de risc care s-ar aplica pozițiilor din securitizare dacă nu ar fi impusă nicio pondere de risc suplimentară;

| | 2,5 este factorul minim aplicabil ponderii de risc inițiale pentru a calcula ponderea de risc suplimentară; |
| --- | --- |

2,5 este factorul minim aplicabil ponderii de risc inițiale pentru a calcula ponderea de risc suplimentară;

| | „InfringementDurationyears” este durata încălcării, exprimată în ani, rotunjită în jos la cea mai apropiată perioadă de 12 luni. Această variabilă este egală cu „0” pentru o încălcare de mai puțin de 12 luni, egală cu „1” pentru o încălcare de peste 12 luni dar mai puțin de 24 de luni, egală cu „2” pentru o încălcare de peste 24 de luni dar sub 36 de luni, etc. Durata se calculează în general de la momentul inițial al încălcării pentru securitizare, deși autoritățile competente pot impune un punct inițial diferit, luând în considerare particularitățile securitizării. „Încălcare” înseamnă nerespectarea uneia sau mai multor cerințe prevăzute la articolul 405, 406 sau 409 care poate determina impunerea unei ponderi de risc suplimentare. Încălcarea se transformă într-o „încălcare ulterioară” dacă timpul trece fără ca încălcarea să fie rectificată, determinând o creștere progresivă a ponderii de risc suplimentare; |
| --- | --- |

„InfringementDurationyears” este durata încălcării, exprimată în ani, rotunjită în jos la cea mai apropiată perioadă de 12 luni. Această variabilă este egală cu „0” pentru o încălcare de mai puțin de 12 luni, egală cu „1” pentru o încălcare de peste 12 luni dar mai puțin de 24 de luni, egală cu „2” pentru o încălcare de peste 24 de luni dar sub 36 de luni, etc. Durata se calculează în general de la momentul inițial al încălcării pentru securitizare, deși autoritățile competente pot impune un punct inițial diferit, luând în considerare particularitățile securitizării. „Încălcare” înseamnă nerespectarea uneia sau mai multor cerințe prevăzute la articolul 405, 406 sau 409 care poate determina impunerea unei ponderi de risc suplimentare. Încălcarea se transformă într-o „încălcare ulterioară” dacă timpul trece fără ca încălcarea să fie rectificată, determinând o creștere progresivă a ponderii de risc suplimentare;

| | „Article405ExemptionPct” este o variabilă egală cu 0,5 dacă articolul 405 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se aplică pozițiilor din securitizare pentru care se calculează ponderea de risc suplimentară, și egală cu 0 dacă această exceptare nu se aplică. |
| --- | --- |

„Article405ExemptionPct” este o variabilă egală cu 0,5 dacă articolul 405 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 se aplică pozițiilor din securitizare pentru care se calculează ponderea de risc suplimentară, și egală cu 0 dacă această exceptare nu se aplică.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

2

(3)  Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (JO L 177, 30.6.2006, p. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 603/2014 AL COMISIEI

din 4 iunie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/27

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 6 mai 2014

de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul celei de a 53-a sesiuni a Comitetului de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase al OTIF cu privire la anumite modificări la apendicele C la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF), aplicabile de la 1 ianuarie 2015

(2014/327/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Uniunea a aderat la Convenția privind transporturile internaționale feroviare din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „Convenția COTIF”), în conformitate cu Decizia 2013/103/UE a Consiliului (1). |
| --- | --- |

(1)

Uniunea a aderat la Convenția privind transporturile internaționale feroviare din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „Convenția COTIF”), în conformitate cu Decizia 2013/103/UE a Consiliului (1).

| (2) | Toate statele membre, cu excepția Ciprului și a Maltei, aplică Convenția COTIF. |
| --- | --- |

(2)

Toate statele membre, cu excepția Ciprului și a Maltei, aplică Convenția COTIF.

| (3) | Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește cerințe privind transportul rutier, feroviar sau pe căi navigabile interioare de mărfuri periculoase în interiorul statelor membre sau între acestea, făcând trimitere la Regulamentul privind transportul internațional feroviar al mărfurilor periculoase, care figurează în apendicele C la Convenția COTIF (anexa RID). În plus, articolul 4 din directiva în cauză prevede că „Transportul de mărfuri periculoase între statele membre și țări terțe este autorizat în măsura în care acesta respectă cerințele ADR, RID sau ADN, cu excepția cazului în care în anexe se prevede altfel.” Astfel, Uniunea și-a exercitat competența în această privință. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește cerințe privind transportul rutier, feroviar sau pe căi navigabile interioare de mărfuri periculoase în interiorul statelor membre sau între acestea, făcând trimitere la Regulamentul privind transportul internațional feroviar al mărfurilor periculoase, care figurează în apendicele C la Convenția COTIF (anexa RID). În plus, articolul 4 din directiva în cauză prevede că „Transportul de mărfuri periculoase între statele membre și țări terțe este autorizat în măsura în care acesta respectă cerințele ADR, RID sau ADN, cu excepția cazului în care în anexe se prevede altfel.” Astfel, Uniunea și-a exercitat competența în această privință.

| (4) | Comitetul de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase, instituit în conformitate cu articolul 13.1 litera (d) din Convenția COTIF, urmează să decidă, în cadrul celei de a 53-a sesiuni planificate să aibă loc la 22 mai 2014, cu privire la anumite modificări la anexa RID. Aceste modificări, care privesc norme tehnice sau specificații tehnice uniforme, au obiectivul de a asigura siguranța și eficiența transportului de mărfuri periculoase, ținând în același timp cont de progresele științifice și tehnice din acest sector și de dezvoltarea unor noi substanțe și articole care prezintă un pericol în timpul transportului lor. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase, instituit în conformitate cu articolul 13.1 litera (d) din Convenția COTIF, urmează să decidă, în cadrul celei de a 53-a sesiuni planificate să aibă loc la 22 mai 2014, cu privire la anumite modificări la anexa RID. Aceste modificări, care privesc norme tehnice sau specificații tehnice uniforme, au obiectivul de a asigura siguranța și eficiența transportului de mărfuri periculoase, ținând în același timp cont de progresele științifice și tehnice din acest sector și de dezvoltarea unor noi substanțe și articole care prezintă un pericol în timpul transportului lor.

| (5) | Comitetul pentru transportul mărfurilor periculoase, instituit prin articolul 9 din Directiva 2008/68/CE, a purtat discuții preliminare cu privire la aceste modificări. |
| --- | --- |

(5)

Comitetul pentru transportul mărfurilor periculoase, instituit prin articolul 9 din Directiva 2008/68/CE, a purtat discuții preliminare cu privire la aceste modificări.

| (6) | Majoritatea modificărilor propuse sunt justificate și benefice și, prin urmare, ar trebui să fie susținute de Uniune. Având în vedere progresele tehnice și științifice, trebuie analizate în continuare două propuneri de modificări. Mai concret, Agenția Europeană a Căilor Ferate, în cooperare cu organismele relevante, ar trebui să lucreze în continuare la identificarea unei soluții durabile pentru depistarea deraierilor și reducerea efectelor acestora, inclusiv viitoarea implementare a acestei soluții.Prin urmare, în cazul în care aceste ultime modificări sunt aprobate în această etapă, Uniunea ar trebui să formuleze o obiecție în conformitate cu procedura prevăzută la titlul VII articolul 35 alineatul (4) din Convenția COTIF, |
| --- | --- |

(6)

Majoritatea modificărilor propuse sunt justificate și benefice și, prin urmare, ar trebui să fie susținute de Uniune. Având în vedere progresele tehnice și științifice, trebuie analizate în continuare două propuneri de modificări. Mai concret, Agenția Europeană a Căilor Ferate, în cooperare cu organismele relevante, ar trebui să lucreze în continuare la identificarea unei soluții durabile pentru depistarea deraierilor și reducerea efectelor acestora, inclusiv viitoarea implementare a acestei soluții.Prin urmare, în cazul în care aceste ultime modificări sunt aprobate în această etapă, Uniunea ar trebui să formuleze o obiecție în conformitate cu procedura prevăzută la titlul VII articolul 35 alineatul (4) din Convenția COTIF,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția Uniunii Europene

(1)   Poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cursul celei de a 53-a sesiuni a Comitetului de experți în domeniul transportului de mărfuri periculoase în cadrul Convenției privind transporturile internaționale feroviare este în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

(2)   Modificări minore ale documentelor menționate în anexa la prezenta decizie pot fi acceptate de reprezentanții Uniunii în cadrul organismului mai sus-menționat fără o altă decizie a Consiliului.

Articolul 2

După adoptare, decizia organismului mai sus-menționat se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 6 mai 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Decizia 2013/103/UE a Consiliului din 16 iunie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția respectivă (JO L 51, 23.2.2013, p. 1).

1

(2)  Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13).

2

---

ANEXĂ

| Propunere | Document de referință | Aspect | Observații | Poziția UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anexa I la OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Modificări aprobate de grupul de lucru permanent | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificările |
| 2 | Anexa I la OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Modificări care vor face obiectul unei examinări mai aprofundate de către grupul de lucru permanent | Aceste dispoziții sunt indicate între paranteze drepte în documentul de referință | Se acceptă modificările |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Dispoziție tranzitorie pentru anumite plăcuțe | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificarea |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Aplicarea dispoziției speciale TE 25 | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificarea |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Inspectarea anumitor marcaje | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificarea |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Informații care trebuie furnizate de către administratorul de infrastructură | Grupul de lucru permanent a optat pentru cea de a doua opțiune prezentată în documentul de referință. | Se acceptă modificarea |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Utilizarea vocabularului tehnic | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificarea |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Consecințele eliminării fișei UIC 573 | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificările |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Aplicarea dispoziției speciale TE 22 | Propunerea nu este suficient de matură pentru luarea unei decizii | Se amână decizia |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Revizuire editorială a trimiterii la dispozițiile UE în materie de transporturi feroviare | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificările |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Transportul mărfurilor periculoase cu trenuri de călători | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificarea revizuită de grupul de lucru permanent |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Diverse modificări consolidate aprobate de grupul de lucru permanent | Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF | Se acceptă modificările |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Modificări care vor face obiectul unei examinări mai aprofundate de către grupul de lucru permanent: | — | — |
| 13 | Idem | Aspectele care necesită o poziție comună în cursul reuniunii comune CEE/ONU — OTIF | Facilitarea unui transport intermodal eficient | Se acceptă modificările recomandate în cadrul reuniunii comune |
| 14 | idem și OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Dispoziții referitoare la instalarea obligatorie de dispozitive de detectare a deraierilor în anumite vagoane | UE își va reanaliza poziția înainte de următoarea revizuire a normelor. | Se amână decizia |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Armonizarea normelor cu cele din anexa 2 la SGMS al OSJD | Facilitarea unui transport eficient al mărfurilor periculoase între țările UE și țările OSJD din afara UE | Se acceptă modificările |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Transportul de cărbune | Nu s-a ajuns la un consens în legătură cu detaliile tehnice în cadrul grupului de lucru permanent | Poziția UE va fi stabilită la fața locului |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Revizuirea capitolului 7.7 din RID | Propunerea privind acest document de referință va fi discutată în cadrul unei discuții mai generale privind revizuirea capitolului 7.7 | Poziția UE va fi stabilită la fața locului |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Alinierea cu normele aplicabile transportului rutier | Aceste propuneri modifică normele din documentul de referință OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17 | Se acceptă modificările |

Propunere

Document de referință

Aspect

Observații

Poziția UE

1

Anexa I la OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Modificări aprobate de grupul de lucru permanent

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificările

2

Anexa I la OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Modificări care vor face obiectul unei examinări mai aprofundate de către grupul de lucru permanent

Aceste dispoziții sunt indicate între paranteze drepte în documentul de referință

Se acceptă modificările

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Dispoziție tranzitorie pentru anumite plăcuțe

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificarea

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Aplicarea dispoziției speciale TE 25

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificarea

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Inspectarea anumitor marcaje

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificarea

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Informații care trebuie furnizate de către administratorul de infrastructură

Grupul de lucru permanent a optat pentru cea de a doua opțiune prezentată în documentul de referință.

Se acceptă modificarea

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Utilizarea vocabularului tehnic

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificarea

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Consecințele eliminării fișei UIC 573

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificările

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Aplicarea dispoziției speciale TE 22

Propunerea nu este suficient de matură pentru luarea unei decizii

Se amână decizia

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Revizuire editorială a trimiterii la dispozițiile UE în materie de transporturi feroviare

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificările

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Transportul mărfurilor periculoase cu trenuri de călători

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificarea revizuită de grupul de lucru permanent

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Diverse modificări consolidate aprobate de grupul de lucru permanent

Consens tehnic în cadrul grupului de lucru permanent al OTIF

Se acceptă modificările

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Modificări care vor face obiectul unei examinări mai aprofundate de către grupul de lucru permanent:

—

—

13

Idem

Aspectele care necesită o poziție comună în cursul reuniunii comune CEE/ONU — OTIF

Facilitarea unui transport intermodal eficient

Se acceptă modificările recomandate în cadrul reuniunii comune

14

idem și OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Dispoziții referitoare la instalarea obligatorie de dispozitive de detectare a deraierilor în anumite vagoane

UE își va reanaliza poziția înainte de următoarea revizuire a normelor.

Se amână decizia

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 și OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Armonizarea normelor cu cele din anexa 2 la SGMS al OSJD

Facilitarea unui transport eficient al mărfurilor periculoase între țările UE și țările OSJD din afara UE

Se acceptă modificările

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Transportul de cărbune

Nu s-a ajuns la un consens în legătură cu detaliile tehnice în cadrul grupului de lucru permanent

Poziția UE va fi stabilită la fața locului

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Revizuirea capitolului 7.7 din RID

Propunerea privind acest document de referință va fi discutată în cadrul unei discuții mai generale privind revizuirea capitolului 7.7

Poziția UE va fi stabilită la fața locului

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Alinierea cu normele aplicabile transportului rutier

Aceste propuneri modifică normele din documentul de referință OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17

Se acceptă modificările

---

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/31

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 martie 2014

de modificare a Deciziei BCE/2013/35 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului

(BCE/2014/11)

(2014/328/UE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță și articolele 12.1, 14.3 și 18.2,

având în vedere Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1) și Decizia BCE/2013/6 din 20 martie 2013 privind regulile aplicabile utilizării drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem a obligațiunilor bancare neacoperite utilizate în scopuri proprii și garantate de stat (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile standard în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14, precum și în Decizia BCE/2013/6 și Decizia BCE/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile standard în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14, precum și în Decizia BCE/2013/6 și Decizia BCE/2013/35 (3).

| (2) | În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem.

| (3) | La 17 iulie 2013, Consiliul guvernatorilor a decis să-și consolideze mai mult cadrul de control al riscurilor prin adaptarea criteriilor de eligibilitate și a marjelor de ajustare aplicate colateralului acceptat în operațiunile de politică monetară din Eurosistem și prin adoptarea anumitor măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea coerenței generale a cadrului și a punerii în practică a acestuia. Aceste măsuri au fost prevăzute în Decizia BCE/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

La 17 iulie 2013, Consiliul guvernatorilor a decis să-și consolideze mai mult cadrul de control al riscurilor prin adaptarea criteriilor de eligibilitate și a marjelor de ajustare aplicate colateralului acceptat în operațiunile de politică monetară din Eurosistem și prin adoptarea anumitor măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea coerenței generale a cadrului și a punerii în practică a acestuia. Aceste măsuri au fost prevăzute în Decizia BCE/2013/35.

| (4) | În ceea ce privește cerințele de rating pentru titlurile garantate cu active, este necesară introducerea unor detalii suplimentare în Decizia BCE/2013/35, care, prin urmare, ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

În ceea ce privește cerințele de rating pentru titlurile garantate cu active, este necesară introducerea unor detalii suplimentare în Decizia BCE/2013/35, care, prin urmare, ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificare

Articolul 6 din Decizia BCE/2013/35 se modifică după cum urmează:

| 1. | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pragul de calitate a creditului aplicabil titlurilor garantate cu active, astfel cum este stabilit la punctul 6.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, corespunde nivelului de calitate a creditului (Credit Quality Step) (CQS) 2 din grila armonizată de evaluare a Eurosistemului («un singur A») (4). Toate titlurile garantate cu active au cel puțin două evaluări ale creditului la nivelul «un singur A» de la orice ECAI acceptate pentru emisiune.

  (4)  Un rating de tip «un singur A» (single A) este cel puțin un rating «A3» acordat de Moody's, «A-» acordat de Fitch sau de Standard & Poor's sau «AL» acordat de DBRS.”" |
| --- | --- |

1.

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pragul de calitate a creditului aplicabil titlurilor garantate cu active, astfel cum este stabilit la punctul 6.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, corespunde nivelului de calitate a creditului (Credit Quality Step) (CQS) 2 din grila armonizată de evaluare a Eurosistemului («un singur A») (4). Toate titlurile garantate cu active au cel puțin două evaluări ale creditului la nivelul «un singur A» de la orice ECAI acceptate pentru emisiune.

(4)  Un rating de tip «un singur A» (single A) este cel puțin un rating «A3» acordat de Moody's, «A-» acordat de Fitch sau de Standard & Poor's sau «AL» acordat de DBRS.”"

| 2. | Alineatul (3) se elimină. |
| --- | --- |

2.

Alineatul (3) se elimină.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 aprilie 2014.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 martie 2014.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 331, 14.12.2011, p. 1.

1

(2)  JO L 95, 5.4.2013, p. 22.

2

(3)  Decizia BCE/2013/35 din 26 septembrie 2013 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (JO L 301, 12.11.2013, p. 6).

3

---

ORIENTĂRI

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/33

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 martie 2014

de modificare a Orientării BCE/2011/14 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului

(BCE/2014/10)

(2014/329/UE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță și articolele 12.1, 14.3 și 18.2,

întrucât:

| (1) | Realizarea unei politici monetare unice implică definirea instrumentelor și procedurilor utilizate de Eurosistem, alcătuit din băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) și Banca Centrală Europeană (BCE), pentru punerea în aplicare a acestei politici în mod uniform. |
| --- | --- |

(1)

Realizarea unei politici monetare unice implică definirea instrumentelor și procedurilor utilizate de Eurosistem, alcătuit din băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) și Banca Centrală Europeană (BCE), pentru punerea în aplicare a acestei politici în mod uniform.

| (2) | BCE are autoritatea de a stabili liniile directoare necesare pentru punerea în aplicare a politicii monetare a Eurosistemului, iar BCN au obligația de a acționa în conformitate cu acestea. |
| --- | --- |

(2)

BCE are autoritatea de a stabili liniile directoare necesare pentru punerea în aplicare a politicii monetare a Eurosistemului, iar BCN au obligația de a acționa în conformitate cu acestea.

| (3) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, BCE și BCN pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14 (1), precum și în Decizia BCE/2013/6 (2) și Decizia BCE/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, BCE și BCN pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14 (1), precum și în Decizia BCE/2013/6 (2) și Decizia BCE/2013/35 (3).

| (4) | Orientarea BCE/2011/14 ar trebui modificată pentru a reflecta modificările aduse regimului aplicabil colateralului în Eurosistem referitoare la: (a) extinderea cerințelor de raportare a datelor la nivel de împrumut la titlurile garantate cu active garantate cu creanțe din operațiunile cu carduri de credit.Aceasta este menită să asigure eligibilitatea acestora drept colateral pentru operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului în temeiul cerinței de omogenitate aplicabile activelor generatoare de fluxuri de numerar care garantează titlurile garantate cu active, cerință prevăzută la punctul 6.2.1.1 penultimul paragraf din anexa I la Orientarea BCE/2011/14; și (b) revizuirea punerii în corespondență (mapping) a anumitor ratinguri de credit în contextul grilei armonizate de evaluare a Eurosistemului. |
| --- | --- |

(4)

Orientarea BCE/2011/14 ar trebui modificată pentru a reflecta modificările aduse regimului aplicabil colateralului în Eurosistem referitoare la: (a) extinderea cerințelor de raportare a datelor la nivel de împrumut la titlurile garantate cu active garantate cu creanțe din operațiunile cu carduri de credit.Aceasta este menită să asigure eligibilitatea acestora drept colateral pentru operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului în temeiul cerinței de omogenitate aplicabile activelor generatoare de fluxuri de numerar care garantează titlurile garantate cu active, cerință prevăzută la punctul 6.2.1.1 penultimul paragraf din anexa I la Orientarea BCE/2011/14; și (b) revizuirea punerii în corespondență (mapping) a anumitor ratinguri de credit în contextul grilei armonizate de evaluare a Eurosistemului.

| (5) | Orientarea BCE/2011/14 ar trebui modificată și pentru a reflecta modificările generate de introducerea unor îmbunătățiri majore ale modelului băncilor centrale corespondente (MBCC) din Eurosistem. În primul rând, s-a hotărât ca, de la 26 mai 2014, să fie îndepărtată cerința privind repatrierea, care prevedea ca înainte de mobilizarea activelor drept colateral pentru operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului, contrapărțile Eurosistemului să transfere aceste active în sistemul de decontare a operațiunilor cu valori mobiliare (SSS) al emitentului respectiv. Astfel, ar fi creat un nou canal de mobilizare care să combine MBCC cu legăturile dintre SSS, unde orice SSS/legătură eligibilă poate fi utilizat(ă) de orice contraparte a Eurosistemului pentru a mobiliza active eligibile drept colateral în cadrul Eurosistemului. În al doilea rând, serviciile tripartite de gestionare a colateralului, astfel cum sunt oferite de agenții tripartiți de pe piață, de la 29 septembrie 2014 ar trebui furnizate transfrontalier prin intermediul MBCC, |
| --- | --- |

(5)

Orientarea BCE/2011/14 ar trebui modificată și pentru a reflecta modificările generate de introducerea unor îmbunătățiri majore ale modelului băncilor centrale corespondente (MBCC) din Eurosistem. În primul rând, s-a hotărât ca, de la 26 mai 2014, să fie îndepărtată cerința privind repatrierea, care prevedea ca înainte de mobilizarea activelor drept colateral pentru operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului, contrapărțile Eurosistemului să transfere aceste active în sistemul de decontare a operațiunilor cu valori mobiliare (SSS) al emitentului respectiv. Astfel, ar fi creat un nou canal de mobilizare care să combine MBCC cu legăturile dintre SSS, unde orice SSS/legătură eligibilă poate fi utilizat(ă) de orice contraparte a Eurosistemului pentru a mobiliza active eligibile drept colateral în cadrul Eurosistemului. În al doilea rând, serviciile tripartite de gestionare a colateralului, astfel cum sunt oferite de agenții tripartiți de pe piață, de la 29 septembrie 2014 ar trebui furnizate transfrontalier prin intermediul MBCC,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări la anexa I

Anexa I la Orientarea BCE/2011/14 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta orientare.

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către BCN.

(2)   BCN iau măsurile necesare pentru a asigura respectarea punctelor 3, 8, 15 și 16 din anexa la prezenta orientare și le aplică de la 1 aprilie 2014. Acestea transmit BCE textele și metodele referitoare la aceste măsuri până la 24 martie 2014 cel târziu.

(3)   BCN iau măsurile necesare pentru a asigura respectarea punctelor 1, 2, 4-7 și 10-13 din anexa la prezenta orientare și le aplică de la 26 mai 2014. Acestea transmit BCE textele și metodele referitoare la aceste măsuri până la 24 martie 2014 cel târziu.

(4)   BCN iau măsurile necesare pentru a asigura respectarea punctelor 9 și 14 din anexa la prezenta orientare și le aplică de la 29 septembrie 2014. Acestea transmit BCE textele și metodele referitoare la aceste măsuri până la 24 martie 2014 cel târziu.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 martie 2014.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (JO L 331, 14.12.2011, p. 1).

1

(2)  Decizia BCE/2013/6 din 20 martie 2013 privind regulile aplicabile utilizării drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem a obligațiunilor bancare neacoperite utilizate în scopuri proprii și garantate de stat (JO L 95, 5.4.2013, p. 22).

2

(3)  Decizia BCE/2013/35 din 26 septembrie 2013 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (JO L 301, 12.11.2013, p. 6).

3

---

Anexă

Anexa I la Orientarea BCE/2011/14 se modifică după cum urmează:

| 1. | În secțiunea „Abrevieri” se adaugă următorul termen:


  „ATP
  Agent tripartit”. |
| --- | --- |

1.

În secțiunea „Abrevieri” se adaugă următorul termen:

„ATP
  Agent tripartit”.

| 2. | La punctul 1.5, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Toate activele eligibile pot fi utilizate transfrontalier prin intermediul modelului băncilor centrale corespondente (MBCC) și, în cazul activelor tranzacționabile, prin intermediul legăturilor eligibile între sistemele de decontare a operațiunilor cu instrumente financiare (SSS) din SEE.” |
| --- | --- |

2.

La punctul 1.5, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Toate activele eligibile pot fi utilizate transfrontalier prin intermediul modelului băncilor centrale corespondente (MBCC) și, în cazul activelor tranzacționabile, prin intermediul legăturilor eligibile între sistemele de decontare a operațiunilor cu instrumente financiare (SSS) din SEE.”

| 3. | La punctul 6.2.1.1.2, penultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru a fi eligibil, un titlu garantat cu active trebuie să fie garantat cu active care generează flux de numerar și pe care Eurosistemul le consideră omogene, adică activele care generează flux de numerar și care garantează titluri garantate cu active aparțin doar uneia dintre următoarele categorii: (a) creanțe ipotecare rezidențiale; (b) creanțe ipotecare comerciale; (c) credite acordate întreprinderilor mici și mijlocii; (d) credite auto; (e) credite de consum; (f) creanțe de tip leasing; sau (g) creanțe din operațiunile cu carduri de credit. Titlurile garantate cu active nu sunt eligibile pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem dacă pachetul de active care le garantează este alcătuit din active eterogene.” |
| --- | --- |

3.

La punctul 6.2.1.1.2, penultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru a fi eligibil, un titlu garantat cu active trebuie să fie garantat cu active care generează flux de numerar și pe care Eurosistemul le consideră omogene, adică activele care generează flux de numerar și care garantează titluri garantate cu active aparțin doar uneia dintre următoarele categorii: (a) creanțe ipotecare rezidențiale; (b) creanțe ipotecare comerciale; (c) credite acordate întreprinderilor mici și mijlocii; (d) credite auto; (e) credite de consum; (f) creanțe de tip leasing; sau (g) creanțe din operațiunile cu carduri de credit. Titlurile garantate cu active nu sunt eligibile pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem dacă pachetul de active care le garantează este alcătuit din active eterogene.”

| 4. | La punctul 6.2.1.3, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Instrumentul de creanță trebuie să fie emis în SEE cu o bancă centrală sau un depozitar central de valori mobiliare (DCVM) care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations (Cadrul pentru evaluarea sistemelor de decontare a operațiunilor cu valori mobiliare și a legăturilor pentru stabilirea eligibilității acestora pentru utilizarea în operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului) (denumit în continuare «Cadru pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem») (1)
   (2).

  (1)  Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem este publicat pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html"


  (2)  Titlurile de creanță internaționale globale la purtător (international debt securities in global bearer form) emise la sau după 1 ianuarie 2007 prin intermediul depozitarilor centrali internaționali de valori mobiliare Euroclear Bank (Belgia) și Clearstream Banking Luxemburg trebuie, pentru a fi eligibile, să fie emise sub forma certificatelor globale noi și să fie depuse la un depozitar obișnuit, care poate fi un DCIVM sau, după caz, un DCVM care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem. Titlurile de creanță internaționale globale la purtător care au fost emise în forma certificatelor globale clasice înainte de 1 ianuarie 2007 și titlurile fungibile emise cu același cod ISIN la această dată sau ulterior rămân eligibile până la scadență. Titlurile de creanță internaționale globale înregistrate (international debt securities issued in global registered form) emise după 30 septembrie 2010 prin intermediul depozitarilor centrali internaționali de valori mobiliare Euroclear Bank (Belgia) și Clearstream Banking Luxemburg trebuie, pentru a fi eligibile, să fie emise în cadrul noii structuri de păstrare pentru titlurile de creanță internaționale. Titlurile de creanță internaționale globale înregistrate emise anterior sau la acea dată rămân eligibile până la scadență. Titlurile de creanță internaționale individuale la purtător (international debt securities in individual note form) emise după 30 septembrie 2010 nu vor mai fi eligibile. Titlurile de creanță internaționale individuale la purtător emise anterior sau la acea dată rămân eligibile până la scadență.”" |
| --- | --- |

4.

La punctul 6.2.1.3, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Instrumentul de creanță trebuie să fie emis în SEE cu o bancă centrală sau un depozitar central de valori mobiliare (DCVM) care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations (Cadrul pentru evaluarea sistemelor de decontare a operațiunilor cu valori mobiliare și a legăturilor pentru stabilirea eligibilității acestora pentru utilizarea în operațiunile de creditare din cadrul Eurosistemului) (denumit în continuare «Cadru pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem») (1)
   (2).

(1)  Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem este publicat pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html"

(2)  Titlurile de creanță internaționale globale la purtător (international debt securities in global bearer form) emise la sau după 1 ianuarie 2007 prin intermediul depozitarilor centrali internaționali de valori mobiliare Euroclear Bank (Belgia) și Clearstream Banking Luxemburg trebuie, pentru a fi eligibile, să fie emise sub forma certificatelor globale noi și să fie depuse la un depozitar obișnuit, care poate fi un DCIVM sau, după caz, un DCVM care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem. Titlurile de creanță internaționale globale la purtător care au fost emise în forma certificatelor globale clasice înainte de 1 ianuarie 2007 și titlurile fungibile emise cu același cod ISIN la această dată sau ulterior rămân eligibile până la scadență. Titlurile de creanță internaționale globale înregistrate (international debt securities issued in global registered form) emise după 30 septembrie 2010 prin intermediul depozitarilor centrali internaționali de valori mobiliare Euroclear Bank (Belgia) și Clearstream Banking Luxemburg trebuie, pentru a fi eligibile, să fie emise în cadrul noii structuri de păstrare pentru titlurile de creanță internaționale. Titlurile de creanță internaționale globale înregistrate emise anterior sau la acea dată rămân eligibile până la scadență. Titlurile de creanță internaționale individuale la purtător (international debt securities in individual note form) emise după 30 septembrie 2010 nu vor mai fi eligibile. Titlurile de creanță internaționale individuale la purtător emise anterior sau la acea dată rămân eligibile până la scadență.”"

| 5. | Punctul 6.2.1.4 se înlocuiește cu următorul text:
  „Instrumentul de creanță trebuie să fie transferabil prin înregistrare în cont. Acesta trebuie deținut și decontat în zona euro printr-un cont deschis în cadrul Eurosistemului sau al unui SSS care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem, astfel încât perfectarea și executarea colateralului să fie guvernate de legea unui stat membru.
  În cazul în care DCVM unde este emis activul și DCVM unde activul este ținut nu sunt identice, cele două DCVM trebuie să fie conectate printr-o legătură care a fost evaluată pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem (3).

  (3)  Lista legăturilor eligibile este publicată pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html”" |
| --- | --- |

5.

Punctul 6.2.1.4 se înlocuiește cu următorul text:

„Instrumentul de creanță trebuie să fie transferabil prin înregistrare în cont. Acesta trebuie deținut și decontat în zona euro printr-un cont deschis în cadrul Eurosistemului sau al unui SSS care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem, astfel încât perfectarea și executarea colateralului să fie guvernate de legea unui stat membru.

În cazul în care DCVM unde este emis activul și DCVM unde activul este ținut nu sunt identice, cele două DCVM trebuie să fie conectate printr-o legătură care a fost evaluată pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem (3).

(3)  Lista legăturilor eligibile este publicată pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html”"

| 6. | Punctul 6.2.1.5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Instrumentul de creanță trebuie acceptat spre tranzacționare pe o piață reglementată astfel cum este definită în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (4) sau acceptat spre tranzacționare pe anumite piețe nereglementate specificate de BCE (5). Evaluarea piețelor nereglementate de către Eurosistem se bazează pe trei principii — siguranță, transparență și accesibilitate (6).

  (4)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1."


  (5)  O listă cu piețele nereglementate acceptabile este publicată pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu, și este actualizată cel puțin o dată pe an."


  (6)  «Siguranță», «transparență» și «accesibilitate» sunt definite de Eurosistem exclusiv în sensul îndeplinirii funcției Eurosistemului de gestionare a colateralului. Procesul de selectare nu vizează evaluarea calității intrinseci a diferitelor piețe. Principiile trebuie înțelese după cum urmează: «siguranța» desemnează certitudinea cu privire la tranzacții, în special certitudinea privind validitatea și producerea de efecte a tranzacțiilor. «Transparența» se referă la accesul liber la informații privind normele procedurale și de funcționare ale pieței, caracteristicile financiare ale activelor, mecanismul de formare a prețurilor și cantitățile și prețurile relevante (cotații, rate ale dobânzii, volume de tranzacționare, sume exigibile etc.). «Accesibilitatea» se referă la capacitatea Eurosistemului de a participa și de a avea acces la piață; o piață este accesibilă pentru scopuri de gestionare a colateralului în cazul în care normele sale procedurale și de funcționare permit Eurosistemului să obțină informații și să desfășoare tranzacții atunci când este necesar în aceste scopuri.”" |
| --- | --- |

6.

Punctul 6.2.1.5 se înlocuiește cu următorul text:

„Instrumentul de creanță trebuie acceptat spre tranzacționare pe o piață reglementată astfel cum este definită în Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (4) sau acceptat spre tranzacționare pe anumite piețe nereglementate specificate de BCE (5). Evaluarea piețelor nereglementate de către Eurosistem se bazează pe trei principii — siguranță, transparență și accesibilitate (6).

(4)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1."

(5)  O listă cu piețele nereglementate acceptabile este publicată pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu, și este actualizată cel puțin o dată pe an."

(6)  «Siguranță», «transparență» și «accesibilitate» sunt definite de Eurosistem exclusiv în sensul îndeplinirii funcției Eurosistemului de gestionare a colateralului. Procesul de selectare nu vizează evaluarea calității intrinseci a diferitelor piețe. Principiile trebuie înțelese după cum urmează: «siguranța» desemnează certitudinea cu privire la tranzacții, în special certitudinea privind validitatea și producerea de efecte a tranzacțiilor. «Transparența» se referă la accesul liber la informații privind normele procedurale și de funcționare ale pieței, caracteristicile financiare ale activelor, mecanismul de formare a prețurilor și cantitățile și prețurile relevante (cotații, rate ale dobânzii, volume de tranzacționare, sume exigibile etc.). «Accesibilitatea» se referă la capacitatea Eurosistemului de a participa și de a avea acces la piață; o piață este accesibilă pentru scopuri de gestionare a colateralului în cazul în care normele sale procedurale și de funcționare permit Eurosistemului să obțină informații și să desfășoare tranzacții atunci când este necesar în aceste scopuri.”"

| 7. | La punctul 6.2.3.2, tabelul 4 se înlocuiește cu următorul:








  „Criterii de eligibilitate | Active tranzacționabile (7) | Active netranzacționabile (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tipul activului | Certificate de creanță ale BCE
  Alte instrumente de creanță tranzacționabile (9) | Creanțe private | RMBD |
| Standarde de creditare | Activul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Acestea se evaluează conform reglementărilor ECAF pentru active tranzacționabile (9). | Debitorul/garantul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Solvabilitatea se evaluează folosind reglementările ECAF pentru creanțe private. | Activul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Acestea se evaluează conform reglementărilor ECAF pentru RMBD. |
| Locul emisiunii | SEE (9) | NA | NA |
| Proceduri de decontare/utilizare | Locul decontării: zona euro
  Instrumentele trebuie depuse centralizat prin înregistrare în cont la BCN sau la un SSS care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem. | Procedurile Eurosistemului | Procedurile Eurosistemului |
| Tipul de emitent/debitor/garanți | BCN
  Sectorul public
  Sectorul privat
  Instituții internaționale și supranaționale | Sectorul public
  Societăți nefinanciare
  Instituții internaționale și supranaționale | Instituții de credit |
| Sediul emitentului, debitorului și garantului | Emitentul (9): SEE sau țări G10 din afara SEE
  Debitorul: SEE
  Garantul (9): SEE | Zona euro | Zona euro |
| Piețe acceptabile | Piețe reglementate
  Piețe nereglementate acceptate de BCE | NA | NA |
| Monedă | Euro | Euro | Euro |
| Valoarea minimă | NA | Pragul valorii minime la momentul prezentării creanței private






  — | pentru utilizare internă: la alegerea BCN; |

7.

La punctul 6.2.3.2, tabelul 4 se înlocuiește cu următorul:

„Criterii de eligibilitate

Active tranzacționabile (7)

Active netranzacționabile (8)

Tipul activului

Certificate de creanță ale BCE

Alte instrumente de creanță tranzacționabile (9)

Creanțe private

RMBD

Standarde de creditare

Activul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Acestea se evaluează conform reglementărilor ECAF pentru active tranzacționabile (9).

Debitorul/garantul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Solvabilitatea se evaluează folosind reglementările ECAF pentru creanțe private.

Activul trebuie să respecte standarde ridicate de creditare. Acestea se evaluează conform reglementărilor ECAF pentru RMBD.

Locul emisiunii

SEE (9)

NA

NA

Proceduri de decontare/utilizare

Locul decontării: zona euro

Instrumentele trebuie depuse centralizat prin înregistrare în cont la BCN sau la un SSS care a fost evaluat pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem.

Procedurile Eurosistemului

Procedurile Eurosistemului

Tipul de emitent/debitor/garanți

BCN

Sectorul public

Sectorul privat

Instituții internaționale și supranaționale

Sectorul public

Societăți nefinanciare

Instituții internaționale și supranaționale

Instituții de credit

Sediul emitentului, debitorului și garantului

Emitentul (9): SEE sau țări G10 din afara SEE

Debitorul: SEE

Garantul (9): SEE

Zona euro

Zona euro

Piețe acceptabile

Piețe reglementate

Piețe nereglementate acceptate de BCE

NA

NA

Monedă

Euro

Euro

Euro

Valoarea minimă

NA

Pragul valorii minime la momentul prezentării creanței private

—

pentru utilizare internă: la alegerea BCN;

| — | pentru utilizare transfrontalieră: prag comun de 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

pentru utilizare transfrontalieră: prag comun de 500 000 EUR.

NA

Legea aplicabilă

În cazul titlurilor garantate cu active, achiziționarea de active-garanție trebuie să fie guvernată de legislația unui stat membru al UE. Legislația aplicabilă creanțelor private aferente trebuie să fie legislația unui stat SEE.

Legislația care guvernează contractul de creanță privată și pe cel de mobilizare: legislația unui stat membru.

Numărul total de diferite legislații aplicabile

| (a) | contrapărții; |
| --- | --- |

(a)

contrapărții;

| (b) | creditorului; |
| --- | --- |

(b)

creditorului;

| (c) | debitorului; |
| --- | --- |

(c)

debitorului;

| (d) | garantului (după caz); |
| --- | --- |

(d)

garantului (după caz);

| (e) | contractului de creanță privată; și |
| --- | --- |

(e)

contractului de creanță privată; și

| (f) | contractului de mobilizarenu va fi mai mare de două. |
| --- | --- |

(f)

contractului de mobilizarenu va fi mai mare de două.

NA

Utilizare transfrontalieră

Da

Da

Da

| 8. | La punctul 6.3.1, notele de subsol 67 și 69 se înlocuiesc cu următorul text:






  „(*) | Grila armonizată de evaluare a Eurosistemului este publicată pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu. O evaluare a creditului de nivel 3 al calității creditului înseamnă un rating pe termen lung egal cu cel puțin «BBB-» stabilit de Fitch sau Standard & Poor's, «Baa3» stabilit de Moody's sau «BBBL» stabilit de DBRS.” |
| --- | --- | --- |

8.

La punctul 6.3.1, notele de subsol 67 și 69 se înlocuiesc cu următorul text:

„(*)

Grila armonizată de evaluare a Eurosistemului este publicată pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu. O evaluare a creditului de nivel 3 al calității creditului înseamnă un rating pe termen lung egal cu cel puțin «BBB-» stabilit de Fitch sau Standard & Poor's, «Baa3» stabilit de Moody's sau «BBBL» stabilit de DBRS.”

| „(**) | «Triple A» înseamnă un rating pe termen lung de nivel «AAA» stabilit de Fitch, Standard & Poor's sau DBRS sau de nivel «Aaa» stabilit de Moody's.” |
| --- | --- |

„(**)

«Triple A» înseamnă un rating pe termen lung de nivel «AAA» stabilit de Fitch, Standard & Poor's sau DBRS sau de nivel «Aaa» stabilit de Moody's.”

| 9. | La punctul 6.4.2, litera (k) se înlocuiește cu următorul text:
  „Activele sunt evaluate zilnic. BCN (10) calculează zilnic valoarea cerută a activelor-garanție luând în considerare modificările intervenite în volumul creditelor în curs, principiile de evaluare prezentate la punctul 6.5 și marjele necesare de ajustare a valorii.

  (10)  Când sunt folosite servicii tripartite, procesul de evaluare este delegat ATP, pe baza informațiilor trimise ATP de BCN relevantă.”" |
| --- | --- |

9.

La punctul 6.4.2, litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

„Activele sunt evaluate zilnic. BCN (10) calculează zilnic valoarea cerută a activelor-garanție luând în considerare modificările intervenite în volumul creditelor în curs, principiile de evaluare prezentate la punctul 6.5 și marjele necesare de ajustare a valorii.

(10)  Când sunt folosite servicii tripartite, procesul de evaluare este delegat ATP, pe baza informațiilor trimise ATP de BCN relevantă.”"

| 10. | La punctul 6.6, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „BCN (și BCE) au elaborat un mecanism prin care să se asigure că toate activele eligibile pot fi folosite transfrontalier. Acesta este MBCC, în cadrul căruia BCN acționează drept custozi («corespondenți») pentru celelalte (și pentru BCE) cu privire la activele acceptate la depozitarul lor local, ATP sau în sistemul lor de decontare. Se pot folosi soluții specifice pentru activele netranzacționabile, respectiv creanțe private și RMBD, care nu pot fi transferate printr-un SSS (11). MBCC poate fi folosit pentru a colateraliza toate tipurile de operațiuni de creditare din Eurosistem. În afară de MBCC, contrapărțile pot utiliza legăturile eligibile dintre SSS pentru transferul transfrontalier al activelor tranzacționabile deținute în SSS local al lor (12); contrapărțile pot de asemenea utiliza aceste legături eligibile dintre SSS în combinație cu MBCC (MBCC cu legături — a se vedea punctul 6.6.3). În plus, MBCC (inclusive MBCC cu legături) este utilizat ca bază pentru utilizarea transfrontalieră a serviciilor tripartite de gestionare a colateralului.

  (11)  Detalii pot fi găsite în publicația intitulată Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties [Procedura privind modelul băncilor centrale corespondente (MBCC) pentru contrapărțile Eurosistemului], disponibilă pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu"


  (12)  Activele eligibile pot fi folosite prin intermediul unui cont al unei bănci centrale deschis la un SSS aflat într-o țară diferită de cea a băncii centrale în cauză, în cazul în care Eurosistemul a aprobat folosirea unui asemenea cont. Din 1999, De Nederlandsche Bank este autorizată să utilizeze contul său deschis la Euroclear Bank pentru decontarea tranzacțiilor cu garanții în euroobligațiuni emise la respectivul depozitar central internațional de valori mobiliare. Începând cu luna august 2000, Central Bank of Ireland a fost autorizată să deschidă un astfel de cont la Euroclear Bank. Acest cont poate fi folosit pentru toate activele eligibile deținute la Euroclear Bank, inclusiv activele eligibile transferate către Euroclear Bank prin legături eligibile.”" |
| --- | --- |

10.

La punctul 6.6, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„BCN (și BCE) au elaborat un mecanism prin care să se asigure că toate activele eligibile pot fi folosite transfrontalier. Acesta este MBCC, în cadrul căruia BCN acționează drept custozi («corespondenți») pentru celelalte (și pentru BCE) cu privire la activele acceptate la depozitarul lor local, ATP sau în sistemul lor de decontare. Se pot folosi soluții specifice pentru activele netranzacționabile, respectiv creanțe private și RMBD, care nu pot fi transferate printr-un SSS (11). MBCC poate fi folosit pentru a colateraliza toate tipurile de operațiuni de creditare din Eurosistem. În afară de MBCC, contrapărțile pot utiliza legăturile eligibile dintre SSS pentru transferul transfrontalier al activelor tranzacționabile deținute în SSS local al lor (12); contrapărțile pot de asemenea utiliza aceste legături eligibile dintre SSS în combinație cu MBCC (MBCC cu legături — a se vedea punctul 6.6.3). În plus, MBCC (inclusive MBCC cu legături) este utilizat ca bază pentru utilizarea transfrontalieră a serviciilor tripartite de gestionare a colateralului.

(11)  Detalii pot fi găsite în publicația intitulată Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties [Procedura privind modelul băncilor centrale corespondente (MBCC) pentru contrapărțile Eurosistemului], disponibilă pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu"

(12)  Activele eligibile pot fi folosite prin intermediul unui cont al unei bănci centrale deschis la un SSS aflat într-o țară diferită de cea a băncii centrale în cauză, în cazul în care Eurosistemul a aprobat folosirea unui asemenea cont. Din 1999, De Nederlandsche Bank este autorizată să utilizeze contul său deschis la Euroclear Bank pentru decontarea tranzacțiilor cu garanții în euroobligațiuni emise la respectivul depozitar central internațional de valori mobiliare. Începând cu luna august 2000, Central Bank of Ireland a fost autorizată să deschidă un astfel de cont la Euroclear Bank. Acest cont poate fi folosit pentru toate activele eligibile deținute la Euroclear Bank, inclusiv activele eligibile transferate către Euroclear Bank prin legături eligibile.”"

| 11. | La punctul 6.6.1, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Contrapărțile (atât pentru active tranzacționabile, cât și pentru active netranzacționabile) au acces la MBCC în intervalul 9 a.m.-4 p.m. CET, în fiecare zi lucrătoare TARGET2. În cazul în care o contraparte intenționează să folosească MBCC, ea trebuie să anunțe BCN de la care dorește să obțină un credit, respectiv BCN a sa de origine, înainte de 4 p.m. CET. De asemenea, contrapartea trebuie să asigure livrarea în contul băncii centrale de corespondent a colateralului pentru garantarea operațiunilor de politică monetară până la 4.45 p.m. CET cel târziu. Instrucțiunile sau livrările care nu respectă acest termen vor fi tratate cu maximă diligență și pot fi luate în considerare pentru acordarea unui credit numai în următoarea zi lucrătoare TARGET2. Atunci când contrapărțile prevăd nevoia de a folosi MBCC spre sfârșitul zilei, ar trebui, dacă este posibil, să livreze activele în avans (adică să constituie un predepozit de active). În circumstanțe excepționale sau atunci când este necesar din motive de politică monetară, BCE poate decide să prelungească momentul închiderii MBCC până la momentul închiderii TARGET2, în cooperare cu DCVM în ceea ce privește disponibilitatea acestora de a amâna pentru activele tranzacționabile momentele-limită pe care le-au stabilit.” |
| --- | --- |

11.

La punctul 6.6.1, ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Contrapărțile (atât pentru active tranzacționabile, cât și pentru active netranzacționabile) au acces la MBCC în intervalul 9 a.m.-4 p.m. CET, în fiecare zi lucrătoare TARGET2. În cazul în care o contraparte intenționează să folosească MBCC, ea trebuie să anunțe BCN de la care dorește să obțină un credit, respectiv BCN a sa de origine, înainte de 4 p.m. CET. De asemenea, contrapartea trebuie să asigure livrarea în contul băncii centrale de corespondent a colateralului pentru garantarea operațiunilor de politică monetară până la 4.45 p.m. CET cel târziu. Instrucțiunile sau livrările care nu respectă acest termen vor fi tratate cu maximă diligență și pot fi luate în considerare pentru acordarea unui credit numai în următoarea zi lucrătoare TARGET2. Atunci când contrapărțile prevăd nevoia de a folosi MBCC spre sfârșitul zilei, ar trebui, dacă este posibil, să livreze activele în avans (adică să constituie un predepozit de active). În circumstanțe excepționale sau atunci când este necesar din motive de politică monetară, BCE poate decide să prelungească momentul închiderii MBCC până la momentul închiderii TARGET2, în cooperare cu DCVM în ceea ce privește disponibilitatea acestora de a amâna pentru activele tranzacționabile momentele-limită pe care le-au stabilit.”

| 12. | Punctul 6.6.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Pe lângă MBCC, pentru transferul transfrontalier al activelor tranzacționabile se pot folosi legăturile eligibile dintre SSS din SEE.
  O legătură directă sau indirectă între două SSS permite unui participant la un SSS să dețină instrumente financiare emise de un alt SSS fără a fi participant la acel SSS (13). Înainte de a putea utiliza aceste legături pentru transferul colateralului în scopul operațiunilor de creditare din Eurosistem, ele trebuie să fie evaluate și aprobate de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem (14).
  Din perspectiva Eurosistemului, MBCC și legăturile dintre SSS din SEE îndeplinesc același rol de a permite contrapărților să utilizeze colateral în operațiunile transfrontaliere, adică ambele permit contrapărților să utilizeze colateralul pentru a obține credite de la BCN a lor de origine, chiar dacă acest colateral a fost emis într-un SSS dintr-o altă țară. MBCC și legăturile între SSS îndeplinesc această funcție în moduri diferite. În cadrul MBCC, relația transfrontalieră are loc între BCN. Acestea acționează drept custozi unele pentru celelalte. Utilizând legăturile, relația transfrontalieră are loc între SSS. Acestea deschid conturi globale (omnibus) unul la celălalt. Activele depuse la o bancă centrală de corespondent pot fi utilizate numai pentru a colateraliza operațiunile de creditare din Eurosistem. Activele deținute prin intermediul unei legături pot fi utilizate pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, precum și în orice alte scopuri alese de contraparte. Atunci când utilizează legăturile între SSS, contrapărțile dețin activele în propriul lor cont deschis la SSS din țara lor de origine și nu au nevoie de un custode.

  (13)  Legătura dintre două SSS constă într-un set de proceduri și aranjamente pentru transferul transfrontalier de valori mobiliare printr-un proces de înregistrare în cont. Legătura ia forma unui cont global deschis de un SSS (SSS investitor) într-un alt SSS (SSS emitent). O legătură directă înseamnă că nu există intermediari între cele două SSS. Se pot folosi și legături indirecte între SSS pentru transferul transfrontalier de valori mobiliare către Eurosistem. O legătură indirectă este un mecanism contractual și tehnic între două SSS care nu sunt conectate direct și care permite acestora să transfere sau să tranzacționeze valori mobiliare între ele prin intermediul unui al treilea SSS, care acționează ca intermediar."


  (14)  Lista legăturilor eligibile este disponibilă pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html”" |
| --- | --- |

12.

Punctul 6.6.2 se înlocuiește cu următorul text:

„Pe lângă MBCC, pentru transferul transfrontalier al activelor tranzacționabile se pot folosi legăturile eligibile dintre SSS din SEE.

O legătură directă sau indirectă între două SSS permite unui participant la un SSS să dețină instrumente financiare emise de un alt SSS fără a fi participant la acel SSS (13). Înainte de a putea utiliza aceste legături pentru transferul colateralului în scopul operațiunilor de creditare din Eurosistem, ele trebuie să fie evaluate și aprobate de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem (14).

Din perspectiva Eurosistemului, MBCC și legăturile dintre SSS din SEE îndeplinesc același rol de a permite contrapărților să utilizeze colateral în operațiunile transfrontaliere, adică ambele permit contrapărților să utilizeze colateralul pentru a obține credite de la BCN a lor de origine, chiar dacă acest colateral a fost emis într-un SSS dintr-o altă țară. MBCC și legăturile între SSS îndeplinesc această funcție în moduri diferite. În cadrul MBCC, relația transfrontalieră are loc între BCN. Acestea acționează drept custozi unele pentru celelalte. Utilizând legăturile, relația transfrontalieră are loc între SSS. Acestea deschid conturi globale (omnibus) unul la celălalt. Activele depuse la o bancă centrală de corespondent pot fi utilizate numai pentru a colateraliza operațiunile de creditare din Eurosistem. Activele deținute prin intermediul unei legături pot fi utilizate pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, precum și în orice alte scopuri alese de contraparte. Atunci când utilizează legăturile între SSS, contrapărțile dețin activele în propriul lor cont deschis la SSS din țara lor de origine și nu au nevoie de un custode.

(13)  Legătura dintre două SSS constă într-un set de proceduri și aranjamente pentru transferul transfrontalier de valori mobiliare printr-un proces de înregistrare în cont. Legătura ia forma unui cont global deschis de un SSS (SSS investitor) într-un alt SSS (SSS emitent). O legătură directă înseamnă că nu există intermediari între cele două SSS. Se pot folosi și legături indirecte între SSS pentru transferul transfrontalier de valori mobiliare către Eurosistem. O legătură indirectă este un mecanism contractual și tehnic între două SSS care nu sunt conectate direct și care permite acestora să transfere sau să tranzacționeze valori mobiliare între ele prin intermediul unui al treilea SSS, care acționează ca intermediar."

(14)  Lista legăturilor eligibile este disponibilă pe website-ul BCE la adresa: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html”"

| 13. | La punctul 6.6 se adaugă următorul punct 6.6.3:
  „6.6.3.   MBCC cu legături
  Contrapărțile au, de asemenea, posibilitatea de a utiliza legăturile directe și indirecte menționate la punctul 6.6.2 în combinație cu MBCC pentru a mobiliza transfrontalier active tranzacționabile eligibile.
  Atunci când utilizează legăturile între SSS în combinație cu MBCC, contrapărțile păstrează activele emise de SSS emitent într-un cont deschis la un SSS investitor fie direct, fie prin intermediul unui custode. În cazul legăturilor indirecte, un al treilea SSS poate acționa drept SSS intermediar.
  Aceste active pot fi emise de un DCVM din afara zonei euro, dar din SEE, dacă legătura dintre SSS emitent și SSS investitor a fost evaluată pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem.



  Atunci când activele eligibile urmează a fi transferate prin MBCC cu legături, contrapărțile asigură livrarea titlurilor de valoare într-un cont la SSS investitor relevant până la 4 p.m. CET din ziua decontării pentru a asigura decontarea operațiunilor cu data valutei din aceeași zi. Orice solicitare de mobilizare primită de BCN de origine de la contrapărțile lor după 4 p.m. sau orice solicitare de livrare de active eligibile către un cont la DCVM investitor relevant primită după 4 p.m. CET va fi tratată cu maximă diligență, în conformitate cu termenele-limită ale DCVM implicate.” |
| --- | --- |

13.

La punctul 6.6 se adaugă următorul punct 6.6.3:

„6.6.3.   MBCC cu legături

Contrapărțile au, de asemenea, posibilitatea de a utiliza legăturile directe și indirecte menționate la punctul 6.6.2 în combinație cu MBCC pentru a mobiliza transfrontalier active tranzacționabile eligibile.

Atunci când utilizează legăturile între SSS în combinație cu MBCC, contrapărțile păstrează activele emise de SSS emitent într-un cont deschis la un SSS investitor fie direct, fie prin intermediul unui custode. În cazul legăturilor indirecte, un al treilea SSS poate acționa drept SSS intermediar.

Aceste active pot fi emise de un DCVM din afara zonei euro, dar din SEE, dacă legătura dintre SSS emitent și SSS investitor a fost evaluată pozitiv de Eurosistem în baza standardelor și procedurilor de evaluare descrise în Cadrul pentru evaluarea utilizatorilor în Eurosistem.

Image

Atunci când activele eligibile urmează a fi transferate prin MBCC cu legături, contrapărțile asigură livrarea titlurilor de valoare într-un cont la SSS investitor relevant până la 4 p.m. CET din ziua decontării pentru a asigura decontarea operațiunilor cu data valutei din aceeași zi. Orice solicitare de mobilizare primită de BCN de origine de la contrapărțile lor după 4 p.m. sau orice solicitare de livrare de active eligibile către un cont la DCVM investitor relevant primită după 4 p.m. CET va fi tratată cu maximă diligență, în conformitate cu termenele-limită ale DCVM implicate.”

| 14. | La punctul 6.6 se adaugă următorul punct 6.6.4:
  „6.6.4.   MBCC cu servicii tripartite de gestionare a colateralului
  MBCC (inclusive MBCC cu legături) este, de asemenea, folosit pentru utilizarea transfrontalieră a serviciilor tripartite de gestionare a colateralului, caz în care BCN a unui stat membru în care sunt oferite servicii tripartite de gestionare a colateralului pentru utilizare transfrontalieră în cadrul Eurosistemului va acționa drept BCC pentru BCN în alte state membre ale căror contrapărți au solicitat să utilizeze transfrontalier respectivele servicii tripartite de gestionare a colateralului. ATP relevant va fi evaluat pozitiv de Eurosistem.
  Serviciile tripartite transfrontaliere de gestionare a colateralului permit contrapărților să majoreze sau să diminueze volumul de colateral pe care îl furnizează BCN de origine ale lor (denumit în continuare «volum global»).



  Notă: Săgeata «Informații privind colateralul» dintre contrapartea A și BCN A poate să nu aibă relevanță cu privire la anumiți ATP (în funcție de modelul contractual ales), în acest caz contrapartea nu trimite BCN A o instrucțiune și nici nu primește de la BCN A o confirmare.” |
| --- | --- |

14.

La punctul 6.6 se adaugă următorul punct 6.6.4:

„6.6.4.   MBCC cu servicii tripartite de gestionare a colateralului

MBCC (inclusive MBCC cu legături) este, de asemenea, folosit pentru utilizarea transfrontalieră a serviciilor tripartite de gestionare a colateralului, caz în care BCN a unui stat membru în care sunt oferite servicii tripartite de gestionare a colateralului pentru utilizare transfrontalieră în cadrul Eurosistemului va acționa drept BCC pentru BCN în alte state membre ale căror contrapărți au solicitat să utilizeze transfrontalier respectivele servicii tripartite de gestionare a colateralului. ATP relevant va fi evaluat pozitiv de Eurosistem.

Serviciile tripartite transfrontaliere de gestionare a colateralului permit contrapărților să majoreze sau să diminueze volumul de colateral pe care îl furnizează BCN de origine ale lor (denumit în continuare «volum global»).

Image

Notă: Săgeata «Informații privind colateralul» dintre contrapartea A și BCN A poate să nu aibă relevanță cu privire la anumiți ATP (în funcție de modelul contractual ales), în acest caz contrapartea nu trimite BCN A o instrucțiune și nici nu primește de la BCN A o confirmare.”

| 15. | La apendicele 8, următorul paragraf se introduce ca paragraf penultim:
  „Pentru titlurile garantate cu active în al căror caz activele care generează flux de numerar cuprind creanțe din operațiunile cu carduri de credit, cerințele privind informațiile detaliate la nivel de împrumut individual se vor aplica de la 1 aprilie 2014, iar perioada de tranziție de nouă luni se încheie la 31 decembrie 2014.” |
| --- | --- |

15.

La apendicele 8, următorul paragraf se introduce ca paragraf penultim:

„Pentru titlurile garantate cu active în al căror caz activele care generează flux de numerar cuprind creanțe din operațiunile cu carduri de credit, cerințele privind informațiile detaliate la nivel de împrumut individual se vor aplica de la 1 aprilie 2014, iar perioada de tranziție de nouă luni se încheie la 31 decembrie 2014.”

| 16. | La apendicele 8, a doua notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:






  „(*) | Și anume la 30 septembrie 2013 pentru RMBS și IIM, 30 noiembrie 2013 pentru CMBS, 30 septembrie 2014 pentru credite auto, credite de consum sau creanțe de tip leasing, și 31 decembrie 2014 pentru creanțe din operațiunile cu carduri de credit.” |
| --- | --- | --- |

16.

La apendicele 8, a doua notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:

„(*)

Și anume la 30 septembrie 2013 pentru RMBS și IIM, 30 noiembrie 2013 pentru CMBS, 30 septembrie 2014 pentru credite auto, credite de consum sau creanțe de tip leasing, și 31 decembrie 2014 pentru creanțe din operațiunile cu carduri de credit.”

---

(7)  Detalii suplimentare sunt prezentate la punctul 6.2.1.

(8)  Detalii suplimentare sunt prezentate la punctul 6.2.2.

(9)  Standardul de creditare pentru instrumentele de creanță tranzacționabile fără rating emise sau garantate de societăți nefinanciare se stabilește pe baza sursei de evaluare a creditului alese de respectiva contraparte în conformitate cu regulile ECAF aplicabile creanțelor private, conform punctului 6.3.3. În cazul acestor instrumente de creanță tranzacționabile, au fost modificate următoarele criterii de eligibilitate pentru active tranzacționabile: sediul emitentului/garantului: zona euro; locul emisiunii: zona euro.”

---

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/42

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 martie 2014

de modificare a Orientării BCE/2013/4 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9

(BCE/2014/12)

(2014/330/UE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță și articolele 12.1, 14.3 și 18.2,

având în vedere Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1), Decizia BCE/2013/6 din 20 martie 2013 privind regulile aplicabile utilizării drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem a obligațiunilor bancare neacoperite utilizate în scopuri proprii și garantate de stat (2) și Decizia BCE/2013/35 din 26 septembrie 2013 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile standard în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14, precum și în Decizia BCE/2013/6 și Decizia BCE/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Condițiile standard în care BCE și BCN sunt pregătite să participe la operațiuni de creditare, inclusiv criteriile în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea colateralului pentru operațiunile de creditare din Eurosistem, sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14, precum și în Decizia BCE/2013/6 și Decizia BCE/2013/35.

| (2) | În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem.

| (3) | Orientarea BCE/2013/4 (4), Decizia BCE/2013/22 (5) și Decizia BCE/2013/36 (6), împreună cu alte acte juridice, prevăd măsurile suplimentare referitoare la operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului aplicabile temporar până când Consiliul guvernatorilor va aprecia că nu mai sunt necesare pentru asigurarea unui mecanism adecvat de transmitere a politicii monetare. |
| --- | --- |

(3)

Orientarea BCE/2013/4 (4), Decizia BCE/2013/22 (5) și Decizia BCE/2013/36 (6), împreună cu alte acte juridice, prevăd măsurile suplimentare referitoare la operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului aplicabile temporar până când Consiliul guvernatorilor va aprecia că nu mai sunt necesare pentru asigurarea unui mecanism adecvat de transmitere a politicii monetare.

| (4) | Orientarea BCE/2013/4 ar trebui modificată pentru a reflecta modificările aduse regimului aplicabil colateralului în Eurosistem referitoare la: (a) extinderea cerințelor de raportare a datelor la nivel de împrumut la titlurile garantate cu active garantate cu creanțe din operațiunile cu carduri de credit în anexa I la Orientarea BCE/2011/14; (b) revizuirea punerii în corespondență (mapping) a anumitor ratinguri de credit în contextul grilei armonizate de evaluare a Eurosistemului; și (c) clarificarea regulilor în materie de rating legate de titlurile garantate cu active, |
| --- | --- |

(4)

Orientarea BCE/2013/4 ar trebui modificată pentru a reflecta modificările aduse regimului aplicabil colateralului în Eurosistem referitoare la: (a) extinderea cerințelor de raportare a datelor la nivel de împrumut la titlurile garantate cu active garantate cu creanțe din operațiunile cu carduri de credit în anexa I la Orientarea BCE/2011/14; (b) revizuirea punerii în corespondență (mapping) a anumitor ratinguri de credit în contextul grilei armonizate de evaluare a Eurosistemului; și (c) clarificarea regulilor în materie de rating legate de titlurile garantate cu active,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Orientarea BCE/2013/4 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În sensul articolului 5 alineatul (1) și al articolului 7, Republica Elenă și Republica Portugheză sunt considerate state membre din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În sensul articolului 5 alineatul (1) și al articolului 7, Republica Elenă și Republica Portugheză sunt considerate state membre din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.”

| 2. | Articolul 3 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Pe lângă titlurile garantate cu active (asset-backed securities) (TGA) eligibile în temeiul capitolului 6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, TGA care nu îndeplinesc cerințele pentru evaluarea creditului prevăzute la punctul 6.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, dar în rest îndeplinesc toate criteriile de eligibilitate aplicabile TGA în temeiul anexei I la Orientarea BCE/2011/14, sunt eligibile drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, cu condiția să aibă două ratinguri de tip «triplu B» (triple B) (7) cel puțin, de la orice ECAI acceptate pentru emisiune. Acestea trebuie să îndeplinească și toate cerințele următoare:






  (a) | activele generatoare de fluxuri de numerar care garantează TGA aparțin uneia dintre următoarele clase de active: (i) creanțe ipotecare rezidențiale (residential mortgages); (ii) credite acordate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) [loans to small and medium-sized enterprises (SMEs)]; (iii) credite ipotecare comerciale (commercial mortgages); (iv) credite auto (auto loans); (v) leasing (leasing); (vi) credite de consum (consumer finance); (vii) creanțe din operațiunile cu carduri de credit (credit card receivables); |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Pe lângă titlurile garantate cu active (asset-backed securities) (TGA) eligibile în temeiul capitolului 6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, TGA care nu îndeplinesc cerințele pentru evaluarea creditului prevăzute la punctul 6.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, dar în rest îndeplinesc toate criteriile de eligibilitate aplicabile TGA în temeiul anexei I la Orientarea BCE/2011/14, sunt eligibile drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, cu condiția să aibă două ratinguri de tip «triplu B» (triple B) (7) cel puțin, de la orice ECAI acceptate pentru emisiune. Acestea trebuie să îndeplinească și toate cerințele următoare:

(a)

activele generatoare de fluxuri de numerar care garantează TGA aparțin uneia dintre următoarele clase de active: (i) creanțe ipotecare rezidențiale (residential mortgages); (ii) credite acordate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) [loans to small and medium-sized enterprises (SMEs)]; (iii) credite ipotecare comerciale (commercial mortgages); (iv) credite auto (auto loans); (v) leasing (leasing); (vi) credite de consum (consumer finance); (vii) creanțe din operațiunile cu carduri de credit (credit card receivables);

| (b) | nu există mixuri de diferite clase de active în activele generatoare de fluxuri de numerar; |
| --- | --- |

(b)

nu există mixuri de diferite clase de active în activele generatoare de fluxuri de numerar;

| (c) | activele generatoare de fluxuri de numerar care garantează TGA nu conțin credite care:






  (i) | sunt neperformante la momentul emiterii respectivelor TGA; |
| --- | --- | --- |

(c)

activele generatoare de fluxuri de numerar care garantează TGA nu conțin credite care:

(i)

sunt neperformante la momentul emiterii respectivelor TGA;

| (ii) | sunt neperformante atunci când sunt încorporate în TGA pe parcursul vieții TGA, de exemplu prin intermediul unei substituiri sau înlocuiri a activelor generatoare de fluxuri de numerar; |
| --- | --- |

(ii)

sunt neperformante atunci când sunt încorporate în TGA pe parcursul vieții TGA, de exemplu prin intermediul unei substituiri sau înlocuiri a activelor generatoare de fluxuri de numerar;

| (iii) | sunt, în orice moment, structurate, sindicalizate sau cu efect de levier; |
| --- | --- |

(iii)

sunt, în orice moment, structurate, sindicalizate sau cu efect de levier;

| (d) | documentele aferente tranzacției cu TGA cuprind dispoziții privind continuitatea administrării datoriei. |
| --- | --- |

(d)

documentele aferente tranzacției cu TGA cuprind dispoziții privind continuitatea administrării datoriei.

(7)  Un rating de tip «triplu B» este cel puțin un rating «Baa3» acordat de Moody's, «BBB-» acordat de Fitch sau de Standard & Poor's sau un rating «BBBL» acordat de DBRS.”"

Articolul 2

Producerea de efecte și punerea în aplicare

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către BCN.

(2)   BCN iau măsurile necesare pentru respectarea articolului 1 al prezentei orientări și le aplică de la 1 aprilie 2014. Acestea transmit BCE textele și metodele referitoare la aceste măsuri până la 24 martie 2014 cel târziu.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 martie 2014.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 331, 14.12.2011, p. 1.

1

(2)  JO L 95, 5.4.2013, p. 22.

2

(3)  JO L 301, 12.11.2013, p. 6.

3

(4)  Orientarea BCE/2013/4 a Băncii Centrale Europene din 20 martie 2013 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (JO L 95, 5.4.2013, p. 23).

4

(5)  Decizia BCE/2013/22 din 5 iulie 2013 privind măsurile temporare referitoare la eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Cipru (JO L 195, 18.7.2013, p. 27).

5

(6)  Decizia BCE/2013/36 din 26 septembrie 2013 privind măsuri suplimentare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului (JO L 301, 12.11.2013, p. 13).

6

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 5.6.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 166/44

---

DECIZIA NR. 407/13/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 23 octombrie 2013

de modificare, pentru a nouăzecea oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui nou capitol privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 și prin prelungirea valabilității capitolelor privind ajutoarele de stat naționale pentru perioada 2007-2013 și privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („AUTORITATEA”),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

întrucât:

în temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitor la ajutoarele de stat;

în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea emite comunicări sau orientări vizând aspecte tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acordul respectiv sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea îl consideră necesar;

la 28 iunie 2013, Comisia Europeană a adoptat Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (1);

prezentele orientări au relevanță și pentru Spațiul Economic European;

aplicarea uniformă a normelor SEE în materie de ajutoare de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European, în conformitate cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE;

în conformitate cu punctul II din titlul „GENERALITĂȚI” de la pagina 11 din anexa XV la Acordul privind SEE, Autoritatea, după consultarea Comisiei, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană;

după consultarea Comisiei Europene;

după consultarea statelor AELS printr-o scrisoare din data de 2 august 2013 pe această temă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unui nou capitol privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020. Noul capitol este prevăzut în anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Capitolele existente privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 și criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții se prelungesc până la 30 iunie 2014.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 23 octombrie 2013.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Membru al Colegiului

---

(1)  JO C 209, 23.7.2013, p. 1.

1

---

ORIENTĂRI PRIVIND AJUTOARELE DE STAT REGIONALE PENTRU PERIOADA 2014-2020

INTRODUCERE

| (1) | În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) și al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea economică a anumitor regiuni defavorizate din SEE pot fi considerate de către Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”) compatibile cu piața internă (1). Acest tip de ajutoare de stat este cunoscut sub denumirea de ajutoare regionale. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) și al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutoarele de stat destinate să favorizeze dezvoltarea economică a anumitor regiuni defavorizate din SEE pot fi considerate de către Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”) compatibile cu piața internă (1). Acest tip de ajutoare de stat este cunoscut sub denumirea de ajutoare regionale.

| (2) | În prezentele orientări, Autoritatea stabilește condițiile în care ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu piața internă, precum și criteriile de identificare a zonelor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE (2). |
| --- | --- |

(2)

În prezentele orientări, Autoritatea stabilește condițiile în care ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu piața internă, precum și criteriile de identificare a zonelor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE (2).

| (3) | Obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat în domeniul ajutoarelor regionale este de a permite acordarea de ajutoare pentru dezvoltarea regională, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile între statele SEE, în special, prin prevenirea goanei după subvenții care poate apărea atunci când se încearcă atragerea sau menținerea întreprinderilor în zonele defavorizate ale SEE, precum și de a reduce la minimum efectele ajutoarelor regionale asupra schimburilor comerciale și a concurenței. |
| --- | --- |

(3)

Obiectivul principal al controlului ajutoarelor de stat în domeniul ajutoarelor regionale este de a permite acordarea de ajutoare pentru dezvoltarea regională, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile între statele SEE, în special, prin prevenirea goanei după subvenții care poate apărea atunci când se încearcă atragerea sau menținerea întreprinderilor în zonele defavorizate ale SEE, precum și de a reduce la minimum efectele ajutoarelor regionale asupra schimburilor comerciale și a concurenței.

| (4) | Obiectivul dezvoltării geografice distinge ajutoarele de stat regionale de alte tipuri de ajutoare, precum ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, pentru ocuparea forței de muncă, pentru formare profesională, energie sau protecția mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. În unele cazuri, pot fi permise intensități mai mari ale ajutoarelor pentru aceste alte tipuri de ajutoare, atunci când sunt acordate întreprinderilor stabilite în zonele defavorizate, ca recunoaștere a dificultăților specifice cu care se confruntă acestea în zonele respective (3). |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul dezvoltării geografice distinge ajutoarele de stat regionale de alte tipuri de ajutoare, precum ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, pentru ocuparea forței de muncă, pentru formare profesională, energie sau protecția mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. În unele cazuri, pot fi permise intensități mai mari ale ajutoarelor pentru aceste alte tipuri de ajutoare, atunci când sunt acordate întreprinderilor stabilite în zonele defavorizate, ca recunoaștere a dificultăților specifice cu care se confruntă acestea în zonele respective (3).

| (5) | Ajutoarele regionale pot juca un rol efectiv doar dacă sunt utilizate cu moderație și în mod proporțional și dacă se axează asupra regiunilor celor mai defavorizate din SEE (4). În special, plafoanele admise ale ajutoarelor ar trebui să reflecte gravitatea problemelor care afectează dezvoltarea regiunilor respective. În plus, avantajele create prin intermediul ajutoarelor în ceea ce privește dezvoltarea unei regiuni mai puțin favorizate trebuie să fie mai semnificative decât denaturările concurenței (5) care rezultă de aici. Este probabil ca valoarea acordată efectelor pozitive create de ajutoare să varieze în funcție de derogarea aplicată prevăzută la articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE, astfel încât să poată fi acceptată o denaturare mai mare a concurenței în cazul regiunilor celor mai defavorizate acoperite de articolul 61 alineatul (3) litera (a) decât în cazul celor acoperite de articolul 61 alineatul (3) litera (c) (6). |
| --- | --- |

(5)

Ajutoarele regionale pot juca un rol efectiv doar dacă sunt utilizate cu moderație și în mod proporțional și dacă se axează asupra regiunilor celor mai defavorizate din SEE (4). În special, plafoanele admise ale ajutoarelor ar trebui să reflecte gravitatea problemelor care afectează dezvoltarea regiunilor respective. În plus, avantajele create prin intermediul ajutoarelor în ceea ce privește dezvoltarea unei regiuni mai puțin favorizate trebuie să fie mai semnificative decât denaturările concurenței (5) care rezultă de aici. Este probabil ca valoarea acordată efectelor pozitive create de ajutoare să varieze în funcție de derogarea aplicată prevăzută la articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE, astfel încât să poată fi acceptată o denaturare mai mare a concurenței în cazul regiunilor celor mai defavorizate acoperite de articolul 61 alineatul (3) litera (a) decât în cazul celor acoperite de articolul 61 alineatul (3) litera (c) (6).

| (6) | Mai mult, ajutoarele regionale pot contribui în mod efectiv la dezvoltarea economică a zonelor defavorizate numai dacă sunt acordate pentru a determina realizarea de investiții suplimentare sau de activități economice în zonele respective. În anumite cazuri, foarte rare și bine definite, obstacolele cu care se pot confrunta aceste zone specifice în ceea ce privește atragerea și menținerea activității economice pot să fie extrem de grave sau permanente, astfel încât să existe riscul ca zona respectivă să nu se poată dezvolta dacă se acordă doar ajutoare pentru investiții. Numai în astfel de situații ajutoarele regionale pentru investiții pot fi completate cu ajutoare regionale de exploatare care nu sunt asociate unei investiții. |
| --- | --- |

(6)

Mai mult, ajutoarele regionale pot contribui în mod efectiv la dezvoltarea economică a zonelor defavorizate numai dacă sunt acordate pentru a determina realizarea de investiții suplimentare sau de activități economice în zonele respective. În anumite cazuri, foarte rare și bine definite, obstacolele cu care se pot confrunta aceste zone specifice în ceea ce privește atragerea și menținerea activității economice pot să fie extrem de grave sau permanente, astfel încât să existe riscul ca zona respectivă să nu se poată dezvolta dacă se acordă doar ajutoare pentru investiții. Numai în astfel de situații ajutoarele regionale pentru investiții pot fi completate cu ajutoare regionale de exploatare care nu sunt asociate unei investiții.

| (7) | În Comunicarea din 8 mai 2012 privind modernizarea ajutoarelor de stat (7), Comisia Europeană a anunțat trei obiective urmărite prin modernizarea controalelor ajutoarelor de stat:






  (a) | încurajarea creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă; |
| --- | --- | --- |

(7)

În Comunicarea din 8 mai 2012 privind modernizarea ajutoarelor de stat (7), Comisia Europeană a anunțat trei obiective urmărite prin modernizarea controalelor ajutoarelor de stat:

(a)

încurajarea creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă;

| (b) | concentrarea controlului ex ante efectuat de Comisie asupra cazurilor cu cel mai mare impact asupra pieței interne și consolidarea, în același timp, a cooperării cu statele membre ale UE în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

(b)

concentrarea controlului ex ante efectuat de Comisie asupra cazurilor cu cel mai mare impact asupra pieței interne și consolidarea, în același timp, a cooperării cu statele membre ale UE în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat;

| (c) | raționalizarea normelor și accelerarea procesului decizional. |
| --- | --- |

(c)

raționalizarea normelor și accelerarea procesului decizional.

| (8) | Comunicarea a făcut apel, în special, la o abordare comună a revizuirii diferitelor orientări și cadre, în vederea consolidării pieței interne, promovând eficientizarea cheltuielilor publice printr-o mai bună contribuție a ajutoarelor de stat la obiectivele de interes comun, un control mai riguros al efectului stimulativ, limitarea la minimum a ajutoarelor și evitarea posibilelor efecte negative ale ajutoarelor asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Autoritatea împărtășește această opinie. Condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări sunt bazate pe aceste principii comune de evaluare și se aplică schemelor de ajutoare notificate și ajutoarelor individuale. |
| --- | --- |

(8)

Comunicarea a făcut apel, în special, la o abordare comună a revizuirii diferitelor orientări și cadre, în vederea consolidării pieței interne, promovând eficientizarea cheltuielilor publice printr-o mai bună contribuție a ajutoarelor de stat la obiectivele de interes comun, un control mai riguros al efectului stimulativ, limitarea la minimum a ajutoarelor și evitarea posibilelor efecte negative ale ajutoarelor asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Autoritatea împărtășește această opinie. Condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări sunt bazate pe aceste principii comune de evaluare și se aplică schemelor de ajutoare notificate și ajutoarelor individuale.

1.   DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

1.1.   DOMENIUL DE APLICARE AL AJUTOARELOR REGIONALE

| (9) | Ajutoarele regionale destinate sectorului siderurgic (8) și sectorului fibrelor sintetice (9) nu vor fi considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(9)

Ajutoarele regionale destinate sectorului siderurgic (8) și sectorului fibrelor sintetice (9) nu vor fi considerate compatibile cu piața internă.

| (10) | Autoritatea va aplica principiile stabilite în prezentele orientări ajutoarelor de stat regionale în toate sectoarele de activitate economică care se înscriu în domeniul de aplicare a Acordului privind SEE (10), cu excepția sectorului transporturilor (11), care face obiectul unor norme speciale stabilite prin instrumente juridice specifice, care pot deroga, în totalitate sau în parte, de la prezentele orientări. Autoritatea va aplica prezentele orientări pentru prelucrarea produselor agricole în produse neagricole și pentru comercializarea acestora. |
| --- | --- |

(10)

Autoritatea va aplica principiile stabilite în prezentele orientări ajutoarelor de stat regionale în toate sectoarele de activitate economică care se înscriu în domeniul de aplicare a Acordului privind SEE (10), cu excepția sectorului transporturilor (11), care face obiectul unor norme speciale stabilite prin instrumente juridice specifice, care pot deroga, în totalitate sau în parte, de la prezentele orientări. Autoritatea va aplica prezentele orientări pentru prelucrarea produselor agricole în produse neagricole și pentru comercializarea acestora.

| (11) | Prezentele orientări nu se vor aplica pentru ajutoarele de stat acordate aeroporturilor (12) sau în sectorul energetic (13). |
| --- | --- |

(11)

Prezentele orientări nu se vor aplica pentru ajutoarele de stat acordate aeroporturilor (12) sau în sectorul energetic (13).

| (12) | Ajutoarele regionale pentru investiții vizând rețelele în bandă largă pot fi considerate compatibile cu piața internă dacă, pe lângă condițiile generale prevăzute în prezentele orientări, îndeplinesc și următoarele condiții specifice: (i) ajutoarele sunt acordate numai pentru zonele în care nu există o rețea din aceeași categorie (fie bandă largă de bază, fie NGA) și în care este puțin probabil ca o astfel de infrastructură să fie dezvoltată în viitorul apropiat; (ii) operatorul rețelei subvenționate oferă acces activ și pasiv la nivel angro în condiții echitabile și nediscriminatorii cu posibilitatea degrupării efective și complete; (iii) ajutoarele ar trebui să fie alocate pe baza unui proces de selecție competitiv în conformitate cu punctul 74 literele (c) și (d) din orientările Autorității privind rețelele în bandă largă (14). |
| --- | --- |

(12)

Ajutoarele regionale pentru investiții vizând rețelele în bandă largă pot fi considerate compatibile cu piața internă dacă, pe lângă condițiile generale prevăzute în prezentele orientări, îndeplinesc și următoarele condiții specifice: (i) ajutoarele sunt acordate numai pentru zonele în care nu există o rețea din aceeași categorie (fie bandă largă de bază, fie NGA) și în care este puțin probabil ca o astfel de infrastructură să fie dezvoltată în viitorul apropiat; (ii) operatorul rețelei subvenționate oferă acces activ și pasiv la nivel angro în condiții echitabile și nediscriminatorii cu posibilitatea degrupării efective și complete; (iii) ajutoarele ar trebui să fie alocate pe baza unui proces de selecție competitiv în conformitate cu punctul 74 literele (c) și (d) din orientările Autorității privind rețelele în bandă largă (14).

| (13) | Ajutoarele regionale pentru investiții vizând infrastructurile de cercetare (15) pot fi considerate compatibile cu piața internă dacă, pe lângă condițiile generale prevăzute în prezentele orientări, ajutoarele sunt condiționate de accesul transparent și nediscriminatoriu la respectivele infrastructuri. |
| --- | --- |

(13)

Ajutoarele regionale pentru investiții vizând infrastructurile de cercetare (15) pot fi considerate compatibile cu piața internă dacă, pe lângă condițiile generale prevăzute în prezentele orientări, ajutoarele sunt condiționate de accesul transparent și nediscriminatoriu la respectivele infrastructuri.

| (14) | Întreprinderile mari tind să fie mai puțin afectate decât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) de dezavantajele regionale în ceea ce privește investițiile sau menținerea activității economice într-o zonă mai puțin dezvoltată. În primul rând, întreprinderile mari pot obține mai ușor capital și credite pe piețele mondiale și sunt mai puțin constrânse de oferta mai redusă de servicii financiare dintr-o anumită regiune defavorizată. În al doilea rând, investițiile efectuate de întreprinderile mari pot să producă economii de scară prin care se reduc costurile inițiale aferente locației și nu sunt legate, din multe puncte de vedere, de regiunea în care se investește. În al treilea rând, întreprinderile mari care fac investiții dețin, de regulă, o putere de negociere semnificativă pe lângă autorități, fapt care poate duce la acordarea de ajutoare fără ca acestea să fie necesare sau justificate corespunzător. În cele din urmă, este mai probabil ca întreprinderile mari să fie actori importanți pe piața respectivă, astfel încât investiția pentru care se acordă ajutoare poate denatura concurența și schimburile comerciale de pe piața internă. |
| --- | --- |

(14)

Întreprinderile mari tind să fie mai puțin afectate decât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) de dezavantajele regionale în ceea ce privește investițiile sau menținerea activității economice într-o zonă mai puțin dezvoltată. În primul rând, întreprinderile mari pot obține mai ușor capital și credite pe piețele mondiale și sunt mai puțin constrânse de oferta mai redusă de servicii financiare dintr-o anumită regiune defavorizată. În al doilea rând, investițiile efectuate de întreprinderile mari pot să producă economii de scară prin care se reduc costurile inițiale aferente locației și nu sunt legate, din multe puncte de vedere, de regiunea în care se investește. În al treilea rând, întreprinderile mari care fac investiții dețin, de regulă, o putere de negociere semnificativă pe lângă autorități, fapt care poate duce la acordarea de ajutoare fără ca acestea să fie necesare sau justificate corespunzător. În cele din urmă, este mai probabil ca întreprinderile mari să fie actori importanți pe piața respectivă, astfel încât investiția pentru care se acordă ajutoare poate denatura concurența și schimburile comerciale de pe piața internă.

| (15) | Dat fiind că este puțin probabil ca ajutoarele regionale acordate întreprinderilor mari pentru investițiile lor să aibă un efect stimulativ, acestea nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru investiții inițiale care creează activități economice noi în respectivele zone (16) sau pentru diversificarea unităților existente în inovații în materie de produse sau procese noi. |
| --- | --- |

(15)

Dat fiind că este puțin probabil ca ajutoarele regionale acordate întreprinderilor mari pentru investițiile lor să aibă un efect stimulativ, acestea nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru investiții inițiale care creează activități economice noi în respectivele zone (16) sau pentru diversificarea unităților existente în inovații în materie de produse sau procese noi.

| (16) | Ajutoarele regionale care au ca scop reducerea cheltuielilor curente ale unei întreprinderi constituie ajutoare de exploatare și nu vor fi considerate compatibile cu piața internă, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru a aborda anumite dezavantaje specifice sau permanente cu care se confruntă întreprinderile în regiunile defavorizate. Ajutoarele de exploatare pot fi considerate compatibile dacă au ca scop reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele deosebit de defavorizate care intră sub incidența articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE ori pentru a preveni sau a reduce depopularea în zonele cu o populație foarte redusă. |
| --- | --- |

(16)

Ajutoarele regionale care au ca scop reducerea cheltuielilor curente ale unei întreprinderi constituie ajutoare de exploatare și nu vor fi considerate compatibile cu piața internă, cu excepția cazului în care sunt acordate pentru a aborda anumite dezavantaje specifice sau permanente cu care se confruntă întreprinderile în regiunile defavorizate. Ajutoarele de exploatare pot fi considerate compatibile dacă au ca scop reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele deosebit de defavorizate care intră sub incidența articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE ori pentru a preveni sau a reduce depopularea în zonele cu o populație foarte redusă.

| (17) | Ajutoarele de exploatare acordate întreprinderilor a căror activitate principală se încadrează la secțiunea K „Activități financiare și de asigurări” din Nomenclatorul statistic al activităților economice NACE (17) a doua revizuire (18) sau întreprinderilor care desfășoară activități intragrup și a căror activitate principală se încadrează la clasele 70.10 „Activități privind sediile sociale” sau 70.22 „Activități de consultanță în afaceri și management” din NACE a doua revizuire nu vor fi considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(17)

Ajutoarele de exploatare acordate întreprinderilor a căror activitate principală se încadrează la secțiunea K „Activități financiare și de asigurări” din Nomenclatorul statistic al activităților economice NACE (17) a doua revizuire (18) sau întreprinderilor care desfășoară activități intragrup și a căror activitate principală se încadrează la clasele 70.10 „Activități privind sediile sociale” sau 70.22 „Activități de consultanță în afaceri și management” din NACE a doua revizuire nu vor fi considerate compatibile cu piața internă.

| (18) | Ajutoarele regionale nu se pot acorda întreprinderilor aflate în dificultate în sensul orientărilor Autorității privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (19), astfel cum au fost modificate sau înlocuite. |
| --- | --- |

(18)

Ajutoarele regionale nu se pot acorda întreprinderilor aflate în dificultate în sensul orientărilor Autorității privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (19), astfel cum au fost modificate sau înlocuite.

| (19) | În evaluarea ajutoarelor regionale acordate unei întreprinderi care face obiectul unui ordin de recuperare scadent în urma unei decizii anteriore a Autorității de declarare a unui ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă, Autoritatea va lua în considerare valoarea ajutorului care a rămas de recuperat (20). |
| --- | --- |

(19)

În evaluarea ajutoarelor regionale acordate unei întreprinderi care face obiectul unui ordin de recuperare scadent în urma unei decizii anteriore a Autorității de declarare a unui ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă, Autoritatea va lua în considerare valoarea ajutorului care a rămas de recuperat (20).

1.2.   DEFINIȚII

| (20) | În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „zone «a»” înseamnă acele zone desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în aplicarea dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE; „zone «c»” înseamnă acele zone care sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în aplicarea dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE; |
| --- | --- | --- |

(20)

În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:

(a)

„zone «a»” înseamnă acele zone desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în aplicarea dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE; „zone «c»” înseamnă acele zone care sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale în aplicarea dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE;

| (b) | „ajutor ad-hoc” înseamnă ajutorul care nu este acordat în cadrul unei scheme; |
| --- | --- |

(b)

„ajutor ad-hoc” înseamnă ajutorul care nu este acordat în cadrul unei scheme;

| (c) | „valoarea ajustată a ajutoarelor” înseamnă valoarea maximă admisă a ajutoarelor pentru un proiect mare de investiții, calculată conform formulei:
  valoarea maximă a ajutoarelor = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
  unde: R este intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona vizată, excluzând intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri. B este partea din costurile eligibile cuprinsă între 50 de milioane EUR și 100 de milioane EUR. C este partea din costurile eligibile peste 100 de milioane EUR; |
| --- | --- |

(c)

„valoarea ajustată a ajutoarelor” înseamnă valoarea maximă admisă a ajutoarelor pentru un proiect mare de investiții, calculată conform formulei:

valoarea maximă a ajutoarelor = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),

unde: R este intensitatea maximă a ajutoarelor aplicabilă în zona vizată, excluzând intensitatea majorată a ajutoarelor pentru IMM-uri. B este partea din costurile eligibile cuprinsă între 50 de milioane EUR și 100 de milioane EUR. C este partea din costurile eligibile peste 100 de milioane EUR;

| (d) | „data acordării ajutorului” înseamnă data la care statul AELS și-a asumat un angajament cu caracter juridic obligatoriu de a acorda ajutorul care poate fi invocat în fața instanțelor naționale; |
| --- | --- |

(d)

„data acordării ajutorului” înseamnă data la care statul AELS și-a asumat un angajament cu caracter juridic obligatoriu de a acorda ajutorul care poate fi invocat în fața instanțelor naționale;

| (e) | „costuri eligibile” în sensul ajutoarelor pentru investiții, înseamnă imobilizările corporale și necorporale aferente unei investiții inițiale sau costurile salariale; |
| --- | --- |

(e)

„costuri eligibile” în sensul ajutoarelor pentru investiții, înseamnă imobilizările corporale și necorporale aferente unei investiții inițiale sau costurile salariale;

| (f) | „echivalent subvenție brută” (ESB) înseamnă valoarea actualizată a ajutorului exprimată ca procentaj din valoarea actualizată a costurilor eligibile, astfel cum este calculată la data acordării ajutorului pe baza ratei de referință aplicabile la data respectivă; |
| --- | --- |

(f)

„echivalent subvenție brută” (ESB) înseamnă valoarea actualizată a ajutorului exprimată ca procentaj din valoarea actualizată a costurilor eligibile, astfel cum este calculată la data acordării ajutorului pe baza ratei de referință aplicabile la data respectivă;

| (g) | „ajutor individual” înseamnă ajutorul acordat în cadrul unei scheme sau ad-hoc; |
| --- | --- |

(g)

„ajutor individual” înseamnă ajutorul acordat în cadrul unei scheme sau ad-hoc;

| (h) | „investiție inițială” înseamnă






  (i) | o investiție în imobilizări corporale și necorporale legată de:






  — | înființarea unei unități noi; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

„investiție inițială” înseamnă

(i)

o investiție în imobilizări corporale și necorporale legată de:

—

înființarea unei unități noi;

| — | extinderea capacității unei unități existente; |
| --- | --- |

—

extinderea capacității unei unități existente;

| — | diversificarea producției unei unități prin produse care nu au fost fabricate anterior în unitate; sau |
| --- | --- |

—

diversificarea producției unei unități prin produse care nu au fost fabricate anterior în unitate; sau

| — | o schimbare fundamentală a procesului general de producție al unei unități existente; ori |
| --- | --- |

—

o schimbare fundamentală a procesului general de producție al unei unități existente; ori

| (ii) | achiziționarea de active legate direct de o unitate, cu condiția ca unitatea să fie închisă sau să fi fost închisă dacă nu ar fi fost achiziționată și să fie cumpărată de un investitor care nu are legătură cu vânzătorul. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială; |
| --- | --- |

(ii)

achiziționarea de active legate direct de o unitate, cu condiția ca unitatea să fie închisă sau să fi fost închisă dacă nu ar fi fost achiziționată și să fie cumpărată de un investitor care nu are legătură cu vânzătorul. Simpla achiziționare a acțiunilor unei întreprinderi nu reprezintă o investiție inițială;

| (i) | „investiție inițială pentru o nouă activitate economică” înseamnă:






  (i) | o investiție în imobilizări corporale și necorporale legată de:






  — | înființarea unei noi unități; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

„investiție inițială pentru o nouă activitate economică” înseamnă:

(i)

o investiție în imobilizări corporale și necorporale legată de:

—

înființarea unei noi unități; sau

| — | diversificarea activității unei unități, cu condiția ca noua activitate să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată anterior în unitatea respectivă; ori |
| --- | --- |

—

diversificarea activității unei unități, cu condiția ca noua activitate să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată anterior în unitatea respectivă; ori

| (ii) | achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată și care este cumpărată de un investitor care nu are legătură cu vânzătorul, cu condiția ca noua activitate ce urmează a fi desfășurată utilizând activele dobândite să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată în unitatea respectivă înainte de achiziție; |
| --- | --- |

(ii)

achiziționarea de active aparținând unei unități care a fost închisă sau care ar fi fost închisă dacă nu ar fi fost cumpărată și care este cumpărată de un investitor care nu are legătură cu vânzătorul, cu condiția ca noua activitate ce urmează a fi desfășurată utilizând activele dobândite să nu fie identică sau similară cu activitatea desfășurată în unitatea respectivă înainte de achiziție;

| (j) | „imobilizări necorporale” înseamnă activele dobândite în urma unui transfer de tehnologie, precum drepturi aferente brevetelor, licențe, know-how sau cunoștințe tehnice nebrevetate; |
| --- | --- |

(j)

„imobilizări necorporale” înseamnă activele dobândite în urma unui transfer de tehnologie, precum drepturi aferente brevetelor, licențe, know-how sau cunoștințe tehnice nebrevetate;

| (k) | „crearea de locuri de muncă” înseamnă creșterea netă a numărului de salariați dintr-o anumită unitate comparativ cu media din ultimele 12 luni, după deducerea din numărul aparent de locuri de muncă create în aceeași perioadă a locurilor de muncă desființate în decursul acestei perioade; |
| --- | --- |

(k)

„crearea de locuri de muncă” înseamnă creșterea netă a numărului de salariați dintr-o anumită unitate comparativ cu media din ultimele 12 luni, după deducerea din numărul aparent de locuri de muncă create în aceeași perioadă a locurilor de muncă desființate în decursul acestei perioade;

| (l) | „proiect mare de investiții” înseamnă o investiție inițială cu costuri eligibile care depășesc 50 de milioane EUR, calculate la tarifele și la cursul de schimb de la data acordării ajutorului; |
| --- | --- |

(l)

„proiect mare de investiții” înseamnă o investiție inițială cu costuri eligibile care depășesc 50 de milioane EUR, calculate la tarifele și la cursul de schimb de la data acordării ajutorului;

| (m) | „intensități maxime ale ajutoarelor” înseamnă intensitățile ajutoarelor în echivalent subvenție brută pentru întreprinderile mari, astfel cum sunt stabilite în subsecțiunea 5.4 din prezentele orientări și reflectate în harta ajutoarelor regionale; |
| --- | --- |

(m)

„intensități maxime ale ajutoarelor” înseamnă intensitățile ajutoarelor în echivalent subvenție brută pentru întreprinderile mari, astfel cum sunt stabilite în subsecțiunea 5.4 din prezentele orientări și reflectate în harta ajutoarelor regionale;

| (n) | „prag de notificare” înseamnă valorile ajutoarelor care depășesc pragurile prevăzute în tabelul de mai jos:






  Intensitatea ajutoarelor | Prag de notificare |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 milioane EUR |
| 15 % | 11,25 milioane EUR |
| 25 % | 18,75 milioane EUR |
| 35 % | 26,25 milioane EUR |
| 50 % | 37,5 milioane EUR |

(n)

„prag de notificare” înseamnă valorile ajutoarelor care depășesc pragurile prevăzute în tabelul de mai jos:

Intensitatea ajutoarelor

Prag de notificare

10 %

7,5 milioane EUR

15 %

11,25 milioane EUR

25 %

18,75 milioane EUR

35 %

26,25 milioane EUR

50 %

37,5 milioane EUR

| (o) | „numărul de salariați” înseamnă numărul de unități de muncă anuale (UMA), și anume numărul de persoane angajate cu normă întreagă pe parcursul unui an; persoanele care își desfășoară activitatea cu fracțiune de normă și persoanele care desfășoară o activitate sezonieră sunt contabilizate ca fracțiuni din UMA; |
| --- | --- |

(o)

„numărul de salariați” înseamnă numărul de unități de muncă anuale (UMA), și anume numărul de persoane angajate cu normă întreagă pe parcursul unui an; persoanele care își desfășoară activitatea cu fracțiune de normă și persoanele care desfășoară o activitate sezonieră sunt contabilizate ca fracțiuni din UMA;

| (p) | „ajutoarele de exploatare” înseamnă ajutoarele destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi care nu au legătură cu o investiție inițială. Aceste cheltuieli includ categorii de costuri precum cheltuielile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea etc., dar nu includ costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului regional pentru investiții; |
| --- | --- |

(p)

„ajutoarele de exploatare” înseamnă ajutoarele destinate reducerii cheltuielilor curente ale unei întreprinderi care nu au legătură cu o investiție inițială. Aceste cheltuieli includ categorii de costuri precum cheltuielile cu personalul, materialele, serviciile contractate, comunicațiile, energia, întreținerea, chiria, administrarea etc., dar nu includ costurile de amortizare și costurile de finanțare în cazul în care acestea au fost incluse în costurile eligibile la acordarea ajutorului regional pentru investiții;

| (q) | „harta ajutoarelor regionale” înseamnă lista zonelor definite de un stat AELS conform condițiilor stabilite în prezentele orientări, care a fost aprobată de Autoritate; |
| --- | --- |

(q)

„harta ajutoarelor regionale” înseamnă lista zonelor definite de un stat AELS conform condițiilor stabilite în prezentele orientări, care a fost aprobată de Autoritate;

| (r) | „activitate identică sau similară” înseamnă activitățile care fac parte din aceeași clasă (cod numeric alcătuit din patru cifre) din nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire; |
| --- | --- |

(r)

„activitate identică sau similară” înseamnă activitățile care fac parte din aceeași clasă (cod numeric alcătuit din patru cifre) din nomenclatorul statistic al activităților economice NACE a doua revizuire;

| (s) | „proiect unic de investiție” înseamnă orice investiție inițială începută de același beneficiar (la nivel de grup) în decurs de trei ani de la data începerii lucrărilor la o altă investiție asistată în aceeași regiune statistică (21) la nivelul 3; |
| --- | --- |

(s)

„proiect unic de investiție” înseamnă orice investiție inițială începută de același beneficiar (la nivel de grup) în decurs de trei ani de la data începerii lucrărilor la o altă investiție asistată în aceeași regiune statistică (21) la nivelul 3;

| (t) | „IMM-uri” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc condițiile prevăzute în orientările Autorității din 19 aprilie 2006 privind ajutorul acordat microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (22); |
| --- | --- |

(t)

„IMM-uri” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc condițiile prevăzute în orientările Autorității din 19 aprilie 2006 privind ajutorul acordat microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (22);

| (u) | „începerea lucrărilor” înseamnă fie începerea lucrărilor de construcție în cadrul investiției, fie primul angajament ferm de comandă de echipamente sau alt angajament prin care investiția devine ireversibilă, oricare dintre acestea se efectuează mai întâi. Achiziționarea de terenuri și activitățile pregătitoare, precum obținerea de autorizații și realizarea de studii preliminare de fezabilitate, nu sunt considerate ca marcând începutul lucrărilor. În cazul preluărilor de întreprinderi, „începerea lucrărilor” înseamnă data de achiziționare a activelor direct legate de unitatea achiziționată; |
| --- | --- |

(u)

„începerea lucrărilor” înseamnă fie începerea lucrărilor de construcție în cadrul investiției, fie primul angajament ferm de comandă de echipamente sau alt angajament prin care investiția devine ireversibilă, oricare dintre acestea se efectuează mai întâi. Achiziționarea de terenuri și activitățile pregătitoare, precum obținerea de autorizații și realizarea de studii preliminare de fezabilitate, nu sunt considerate ca marcând începutul lucrărilor. În cazul preluărilor de întreprinderi, „începerea lucrărilor” înseamnă data de achiziționare a activelor direct legate de unitatea achiziționată;

| (v) | „zone cu densitate scăzută a populației” înseamnă acele zone desemnate de statul AELS în conformitate cu prima și a doua frază de la punctul 149 din prezentele orientări; |
| --- | --- |

(v)

„zone cu densitate scăzută a populației” înseamnă acele zone desemnate de statul AELS în conformitate cu prima și a doua frază de la punctul 149 din prezentele orientări;

| (w) | „imobilizări corporale” înseamnă active precum terenuri, clădiri și instalații, utilaje și echipamente; |
| --- | --- |

(w)

„imobilizări corporale” înseamnă active precum terenuri, clădiri și instalații, utilaje și echipamente;

| (x) | „zone cu densitate foarte scăzută a populației” înseamnă regiunile statistice la nivelul 2 pentru Norvegia și la nivelul 3 pentru Islanda cu mai puțin de 8 locuitori pe km (pe baza datelor Eurostat privind densitatea populației pentru 2010) sau părți ale acelor regiuni statistice desemnate de statul AELS în cauză în conformitate cu cea de a treia frază din punctul 149 din prezentele orientări; |
| --- | --- |

(x)

„zone cu densitate foarte scăzută a populației” înseamnă regiunile statistice la nivelul 2 pentru Norvegia și la nivelul 3 pentru Islanda cu mai puțin de 8 locuitori pe km (pe baza datelor Eurostat privind densitatea populației pentru 2010) sau părți ale acelor regiuni statistice desemnate de statul AELS în cauză în conformitate cu cea de a treia frază din punctul 149 din prezentele orientări;

| (y) | „costuri salariale” înseamnă valoarea totală plătită efectiv de beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă în cauză, cuprinzând salariul brut înainte de impozitare și contribuțiile obligatorii, precum contribuțiile la sistemul de securitate socială și costurile cu îngrijirea copiilor și cu îngrijirea părinților pe parcursul unei perioade determinate. |
| --- | --- |

(y)

„costuri salariale” înseamnă valoarea totală plătită efectiv de beneficiarul ajutorului pentru locurile de muncă în cauză, cuprinzând salariul brut înainte de impozitare și contribuțiile obligatorii, precum contribuțiile la sistemul de securitate socială și costurile cu îngrijirea copiilor și cu îngrijirea părinților pe parcursul unei perioade determinate.

2.   AJUTOARELE REGIONALE CARE FAC OBIECTUL NOTIFICĂRII

| (21) | În principiu, statele AELS trebuie să notifice ajutorul regional în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile stabilite într-un regulament de exceptare pe categorii de integrat în Acordul privind SEE prin intermediul anexei XV. |
| --- | --- |

(21)

În principiu, statele AELS trebuie să notifice ajutorul regional în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile stabilite într-un regulament de exceptare pe categorii de integrat în Acordul privind SEE prin intermediul anexei XV.

| (22) | Autoritatea va aplica prezentele orientări schemelor de ajutoare regionale notificate și ajutoarelor individuale. |
| --- | --- |

(22)

Autoritatea va aplica prezentele orientări schemelor de ajutoare regionale notificate și ajutoarelor individuale.

| (23) | Ajutoarele individuale acordate în baza unei scheme notificate continuă să facă obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, dacă ajutoarele din toate sursele depășesc pragul de notificare (23) sau dacă sunt acordate unui beneficiar care a închis o activitate identică sau similară în SEE în decursul a doi ani anteriori datei solicitării de ajutoare sau care, la data solicitării de ajutoare, are intenția de a închide o astfel de activitate în decurs de doi ani de la finalizarea investiției care urmează să fie subvenționată. |
| --- | --- |

(23)

Ajutoarele individuale acordate în baza unei scheme notificate continuă să facă obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, dacă ajutoarele din toate sursele depășesc pragul de notificare (23) sau dacă sunt acordate unui beneficiar care a închis o activitate identică sau similară în SEE în decursul a doi ani anteriori datei solicitării de ajutoare sau care, la data solicitării de ajutoare, are intenția de a închide o astfel de activitate în decurs de doi ani de la finalizarea investiției care urmează să fie subvenționată.

| (24) | Ajutoarele pentru investiții acordate unei întreprinderi mari pentru diversificarea unei unități existente într-o zonă „c” pentru a crea noi produse continuă să facă obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

(24)

Ajutoarele pentru investiții acordate unei întreprinderi mari pentru diversificarea unei unități existente într-o zonă „c” pentru a crea noi produse continuă să facă obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

3.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR REGIONALE

3.1.   PRINCIPIILE EVALUĂRII COMUNE

| (25) | Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor notificată poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Autoritatea analizează în general dacă prin structura măsurii de ajutor se garantează că impactul pozitiv al ajutorului în direcția unui obiectiv de interes comun este mai mare decât eventualele efecte negative ale măsurii de ajutor asupra schimburilor comerciale și a concurenței. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor notificată poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Autoritatea analizează în general dacă prin structura măsurii de ajutor se garantează că impactul pozitiv al ajutorului în direcția unui obiectiv de interes comun este mai mare decât eventualele efecte negative ale măsurii de ajutor asupra schimburilor comerciale și a concurenței.

| (26) | În comunicarea Comisiei privind modernizarea ajutoarelor de stat din 8 mai 2012, menționată în secțiunea introductivă din prezentele orientări, s-a solicitat identificarea și definirea unor principii comune aplicabile evaluării compatibilității tuturor măsurilor de ajutor efectuate de Comisie. Aceleași principii comune se aplică evaluării compatibilității efectuate de Autoritate. În acest scop, Autoritatea va lua în considerare o măsură de ajutor compatibilă cu Acordul privind SEE numai dacă aceasta îndeplinește fiecare dintre următoarele criterii:






  (a) | contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit: o măsură de ajutor trebuie să vizeze un obiectiv de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE; (secțiunea 3.2) |
| --- | --- | --- |

(26)

În comunicarea Comisiei privind modernizarea ajutoarelor de stat din 8 mai 2012, menționată în secțiunea introductivă din prezentele orientări, s-a solicitat identificarea și definirea unor principii comune aplicabile evaluării compatibilității tuturor măsurilor de ajutor efectuate de Comisie. Aceleași principii comune se aplică evaluării compatibilității efectuate de Autoritate. În acest scop, Autoritatea va lua în considerare o măsură de ajutor compatibilă cu Acordul privind SEE numai dacă aceasta îndeplinește fiecare dintre următoarele criterii:

(a)

contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit: o măsură de ajutor trebuie să vizeze un obiectiv de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE; (secțiunea 3.2)

| (b) | necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unei deficiențe a pieței sau prin abordarea unei probleme legate de echitate sau de coeziune; (secțiunea 3.3) |
| --- | --- |

(b)

necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unei deficiențe a pieței sau prin abordarea unei probleme legate de echitate sau de coeziune; (secțiunea 3.3)

| (c) | caracterul adecvat al măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument adecvat de politică pentru abordarea obiectivului de interes comun; (secțiunea 3.4) |
| --- | --- |

(c)

caracterul adecvat al măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument adecvat de politică pentru abordarea obiectivului de interes comun; (secțiunea 3.4)

| (d) | efect stimulativ: ajutoarele trebuie să modifice comportamentul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză, astfel încât aceasta (acestea) să desfășoare activități suplimentare pe care nu le-ar iniția în absența ajutoarelor sau pe care le-ar desfășura prin mijloace sau în locații restrânse sau diferite; (secțiunea 3.5) |
| --- | --- |

(d)

efect stimulativ: ajutoarele trebuie să modifice comportamentul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză, astfel încât aceasta (acestea) să desfășoare activități suplimentare pe care nu le-ar iniția în absența ajutoarelor sau pe care le-ar desfășura prin mijloace sau în locații restrânse sau diferite; (secțiunea 3.5)

| (e) | proporționalitatea ajutoarelor (ajutorul minim): valoarea ajutoarelor trebuie să fie limitată la minimum necesar pentru a determina realizarea de investiții sau de activități suplimentare în zona vizată; (secțiunea 3.6) |
| --- | --- |

(e)

proporționalitatea ajutoarelor (ajutorul minim): valoarea ajutoarelor trebuie să fie limitată la minimum necesar pentru a determina realizarea de investiții sau de activități suplimentare în zona vizată; (secțiunea 3.6)

| (f) | evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale între statele SEE: efectele negative ale ajutoarelor trebuie să fie suficient de limitate, astfel încât bilanțul general al măsurii să fie pozitiv; (secțiunea 3.7) |
| --- | --- |

(f)

evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale între statele SEE: efectele negative ale ajutoarelor trebuie să fie suficient de limitate, astfel încât bilanțul general al măsurii să fie pozitiv; (secțiunea 3.7)

| (g) | transparența ajutorului: statele SEE, Autoritatea, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces ușor la toate actele relevante și la toate informațiile pertinente cu privire la ajutoarele acordate. (secțiunea 3.8) |
| --- | --- |

(g)

transparența ajutorului: statele SEE, Autoritatea, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces ușor la toate actele relevante și la toate informațiile pertinente cu privire la ajutoarele acordate. (secțiunea 3.8)

| (27) | Bilanțul general al anumitor categorii de scheme poate face și obiectul unei cerințe privind evaluarea ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 4 din prezentele orientări. În aceste cazuri, Autoritatea poate limita durata schemelor respective (în mod normal, la maximum patru ani), cu posibilitatea de a renotifica ulterior prelungirea acestora. |
| --- | --- |

(27)

Bilanțul general al anumitor categorii de scheme poate face și obiectul unei cerințe privind evaluarea ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 4 din prezentele orientări. În aceste cazuri, Autoritatea poate limita durata schemelor respective (în mod normal, la maximum patru ani), cu posibilitatea de a renotifica ulterior prelungirea acestora.

| (28) | În cazul în care o măsură de ajutor de stat sau condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia, atunci când metoda de finanțare face parte integrală din măsura de ajutor de stat) duce la o încălcare nedisociabilă a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu piața internă (24). |
| --- | --- |

(28)

În cazul în care o măsură de ajutor de stat sau condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia, atunci când metoda de finanțare face parte integrală din măsura de ajutor de stat) duce la o încălcare nedisociabilă a dreptului SEE, ajutorul nu poate fi declarat compatibil cu piața internă (24).

| (29) | În evaluarea compatibilității unui ajutor individual cu piața internă, Autoritatea va lua în considerare toate procedurile privind încălcarea articolului 53 sau a articolului 54 din Acordul privind SEE care pot viza beneficiarul ajutorului și care pot fi relevante pentru evaluarea acestuia în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (25). |
| --- | --- |

(29)

În evaluarea compatibilității unui ajutor individual cu piața internă, Autoritatea va lua în considerare toate procedurile privind încălcarea articolului 53 sau a articolului 54 din Acordul privind SEE care pot viza beneficiarul ajutorului și care pot fi relevante pentru evaluarea acestuia în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (25).

3.2.   CONTRIBUȚIA LA ATINGEREA UNUI OBIECTIV COMUN

| (30) | Obiectivul principal al ajutoarelor regionale este reducerea diferențelor dintre diferitele regiuni ale SEE. Prin obiectivul lor de echitate sau de coeziune, ajutoarele regionale pot contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin obținerea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

(30)

Obiectivul principal al ajutoarelor regionale este reducerea diferențelor dintre diferitele regiuni ale SEE. Prin obiectivul lor de echitate sau de coeziune, ajutoarele regionale pot contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin obținerea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii.

3.2.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

| (31) | Schemele de ajutoare regionale ar trebui să facă parte integrantă dintr-o strategie de dezvoltare regională cu obiective clar definite la care să contribuie și pe care să le respecte. |
| --- | --- |

(31)

Schemele de ajutoare regionale ar trebui să facă parte integrantă dintr-o strategie de dezvoltare regională cu obiective clar definite la care să contribuie și pe care să le respecte.

| (32) | În zonele „c”, schemele pot fi aplicate pentru sprijinirea investițiilor inițiale ale IMM-urilor și a investițiilor inițiale în beneficiul unei noi activități a întreprinderilor mari. |
| --- | --- |

(32)

În zonele „c”, schemele pot fi aplicate pentru sprijinirea investițiilor inițiale ale IMM-urilor și a investițiilor inițiale în beneficiul unei noi activități a întreprinderilor mari.

| (33) | Atunci când acordă ajutoare pentru proiecte individuale de investiții pe baza unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să confirme faptul că proiectul selectat contribuie la atingerea obiectivului schemei și, astfel, la strategia de dezvoltare a zonei în cauză. În acest scop, statele AELS se pot baza pe informațiile furnizate de solicitantul ajutorului în formularul anexat la prezentele orientări, în care trebuie să fie descrise efectele pozitive ale investițiilor asupra zonei respective (26). |
| --- | --- |

(33)

Atunci când acordă ajutoare pentru proiecte individuale de investiții pe baza unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să confirme faptul că proiectul selectat contribuie la atingerea obiectivului schemei și, astfel, la strategia de dezvoltare a zonei în cauză. În acest scop, statele AELS se pot baza pe informațiile furnizate de solicitantul ajutorului în formularul anexat la prezentele orientări, în care trebuie să fie descrise efectele pozitive ale investițiilor asupra zonei respective (26).

| (34) | Pentru a garanta că investiția va avea o contribuție efectivă și durabilă la dezvoltarea zonei în cauză, investiția trebuie menținută în zonă timp de cel puțin cinci ani sau, în cazul IMM-urilor, timp de cel puțin trei ani (27) după finalizare. |
| --- | --- |

(34)

Pentru a garanta că investiția va avea o contribuție efectivă și durabilă la dezvoltarea zonei în cauză, investiția trebuie menținută în zonă timp de cel puțin cinci ani sau, în cazul IMM-urilor, timp de cel puțin trei ani (27) după finalizare.

| (35) | În cazul în care ajutoarele sunt calculate pe baza costurilor salariale, locurile de muncă trebuie să fie ocupate în termen de trei ani de la finalizarea lucrărilor. Fiecare loc de muncă creat ca urmare a investiției trebuie menținut în zona respectivă pentru o perioadă de cinci ani de la data la care locul de muncă a fost ocupat inițial. Pentru investițiile efectuate de toate IMM-urile, statele AELS pot reduce această perioadă de cinci ani de menținere a unei investiții sau a locurilor de muncă create la o perioadă minimă de trei ani. |
| --- | --- |

(35)

În cazul în care ajutoarele sunt calculate pe baza costurilor salariale, locurile de muncă trebuie să fie ocupate în termen de trei ani de la finalizarea lucrărilor. Fiecare loc de muncă creat ca urmare a investiției trebuie menținut în zona respectivă pentru o perioadă de cinci ani de la data la care locul de muncă a fost ocupat inițial. Pentru investițiile efectuate de toate IMM-urile, statele AELS pot reduce această perioadă de cinci ani de menținere a unei investiții sau a locurilor de muncă create la o perioadă minimă de trei ani.

| (36) | Pentru ca investiția să fie viabilă, statul AELS trebuie să se asigure că beneficiarul contribuie financiar cu minimum 25 % din costurile eligibile din surse proprii sau prin finanțare externă, sub o formă care nu include niciun sprijin financiar din surse publice (28). |
| --- | --- |

(36)

Pentru ca investiția să fie viabilă, statul AELS trebuie să se asigure că beneficiarul contribuie financiar cu minimum 25 % din costurile eligibile din surse proprii sau prin finanțare externă, sub o formă care nu include niciun sprijin financiar din surse publice (28).

| (37) | Pentru a evita ca măsurile de ajutor de stat să aducă daune mediului, statele AELS trebuie să asigure, de asemenea, conformitatea cu legislația SEE în domeniul mediului, trebuind, în special, să efectueze o evaluare a impactului asupra mediului, atunci când această măsură este impusă de lege, și să asigure obținerea tuturor autorizațiilor necesare. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a evita ca măsurile de ajutor de stat să aducă daune mediului, statele AELS trebuie să asigure, de asemenea, conformitatea cu legislația SEE în domeniul mediului, trebuind, în special, să efectueze o evaluare a impactului asupra mediului, atunci când această măsură este impusă de lege, și să asigure obținerea tuturor autorizațiilor necesare.

3.2.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| (38) | Pentru a demonstra contribuția în regiune a ajutoarelor individuale pentru investiții notificate Autorității, statele AELS pot utiliza o varietate de indicatori, precum cei menționați mai jos, care pot fi direcți (de exemplu, locurile de muncă direct create) și indirecți (de exemplu, inovarea la nivel local):






  (a) | Numărul de locuri de muncă direct create prin intermediul investiției reprezintă un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională. Calitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare necesar ar trebui, de asemenea, luate în considerare. |
| --- | --- | --- |

(38)

Pentru a demonstra contribuția în regiune a ajutoarelor individuale pentru investiții notificate Autorității, statele AELS pot utiliza o varietate de indicatori, precum cei menționați mai jos, care pot fi direcți (de exemplu, locurile de muncă direct create) și indirecți (de exemplu, inovarea la nivel local):

(a)

Numărul de locuri de muncă direct create prin intermediul investiției reprezintă un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională. Calitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare necesar ar trebui, de asemenea, luate în considerare.

| (b) | S-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în regiunea în cauză și asigurând o propagare la scară mai largă a efectelor. Prin urmare, numărul de locuri de muncă indirect create va fi, de asemenea, luat în considerare. |
| --- | --- |

(b)

S-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în regiunea în cauză și asigurând o propagare la scară mai largă a efectelor. Prin urmare, numărul de locuri de muncă indirect create va fi, de asemenea, luat în considerare.

| (c) | Angajamentul beneficiarului de a participa la activități de formare de anvergură pentru a îmbunătăți calificările (generale și specifice) ale efectivelor sale va fi considerat un factor care contribuie la dezvoltarea regională. Se va pune accentul și pe furnizarea de stagii sau de programe de ucenicie, în special pentru tineri, și pe activitățile de formare care îmbunătățesc cunoștințele lucrătorilor și capacitatea acestora de inserție profesională în afara întreprinderii. Pentru a evita dubla contabilizare, formarea generală sau specifică pentru care a fost aprobat un ajutor pentru formare nu va fi considerată drept un efect pozitiv al ajutoarelor regionale. |
| --- | --- |

(c)

Angajamentul beneficiarului de a participa la activități de formare de anvergură pentru a îmbunătăți calificările (generale și specifice) ale efectivelor sale va fi considerat un factor care contribuie la dezvoltarea regională. Se va pune accentul și pe furnizarea de stagii sau de programe de ucenicie, în special pentru tineri, și pe activitățile de formare care îmbunătățesc cunoștințele lucrătorilor și capacitatea acestora de inserție profesională în afara întreprinderii. Pentru a evita dubla contabilizare, formarea generală sau specifică pentru care a fost aprobat un ajutor pentru formare nu va fi considerată drept un efect pozitiv al ajutoarelor regionale.

| (d) | Ca urmare a proximității (efectul de grupare) pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite fiecărei fabrici să se specializeze într-o măsură mai mare, fapt care duce la îmbunătățirea eficienței. Cu toate acestea, importanța acestui indicator în stabilirea contribuției la dezvoltarea regională depinde de cât de dezvoltată este gruparea respectivă. |
| --- | --- |

(d)

Ca urmare a proximității (efectul de grupare) pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite fiecărei fabrici să se specializeze într-o măsură mai mare, fapt care duce la îmbunătățirea eficienței. Cu toate acestea, importanța acestui indicator în stabilirea contribuției la dezvoltarea regională depinde de cât de dezvoltată este gruparea respectivă.

| (e) | Investițiile implică cunoștințe tehnice și pot genera un transfer de tehnologie substanțial (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către regiunea beneficiară. Din acest punct de vedere, sunt importante nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor. |
| --- | --- |

(e)

Investițiile implică cunoștințe tehnice și pot genera un transfer de tehnologie substanțial (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către regiunea beneficiară. Din acest punct de vedere, sunt importante nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor.

| (f) | De asemenea, se poate lua în considerare contribuția proiectelor la capacitatea regiunii de a crea noi tehnologii prin inovație la nivel local. Cooperarea dintre noua unitate de producție și instituțiile locale de învățământ superior poate fi apreciată în mod pozitiv în acest sens. |
| --- | --- |

(f)

De asemenea, se poate lua în considerare contribuția proiectelor la capacitatea regiunii de a crea noi tehnologii prin inovație la nivel local. Cooperarea dintre noua unitate de producție și instituțiile locale de învățământ superior poate fi apreciată în mod pozitiv în acest sens.

| (g) | Durata investiției și eventualele investiții ulterioare pot indica un angajament de durată al întreprinderii în regiunea în cauză. |
| --- | --- |

(g)

Durata investiției și eventualele investiții ulterioare pot indica un angajament de durată al întreprinderii în regiunea în cauză.

| (39) | Statele AELS pot, de asemenea, să consulte planul de afaceri al beneficiarului ajutorului, care poate oferi informații despre numărul de locuri de muncă ce urmează a fi create, salariile care vor fi plătite (având drept efect colateral pozitiv creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul de achiziții de la producătorii locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care beneficiază regiunea, eventual prin venituri fiscale suplimentare. |
| --- | --- |

(39)

Statele AELS pot, de asemenea, să consulte planul de afaceri al beneficiarului ajutorului, care poate oferi informații despre numărul de locuri de muncă ce urmează a fi create, salariile care vor fi plătite (având drept efect colateral pozitiv creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul de achiziții de la producătorii locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care beneficiază regiunea, eventual prin venituri fiscale suplimentare.

| (40) | În ceea ce privește ajutoarele ad-hoc (29) statele AELS trebuie să demonstreze, pe lângă cerințele prevăzute la punctele 33-37, că proiectul este coerent cu strategia de dezvoltare a zonei în cauză și contribuie la aceasta. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește ajutoarele ad-hoc (29) statele AELS trebuie să demonstreze, pe lângă cerințele prevăzute la punctele 33-37, că proiectul este coerent cu strategia de dezvoltare a zonei în cauză și contribuie la aceasta.

3.2.3.   Schemele de ajutoare de exploatare

| (41) | Schemele de ajutoare de exploatare vor promova dezvoltarea zonelor defavorizate numai dacă provocările cu care se confruntă aceste zone sunt clar identificate în prealabil. Obstacolele în calea atragerii sau a menținerii activității economice pot să fie extrem de grave sau permanente, astfel încât să existe riscul ca zonele respective să nu se poată dezvolta dacă se acordă numai ajutoare pentru investiții. |
| --- | --- |

(41)

Schemele de ajutoare de exploatare vor promova dezvoltarea zonelor defavorizate numai dacă provocările cu care se confruntă aceste zone sunt clar identificate în prealabil. Obstacolele în calea atragerii sau a menținerii activității economice pot să fie extrem de grave sau permanente, astfel încât să existe riscul ca zonele respective să nu se poată dezvolta dacă se acordă numai ajutoare pentru investiții.

| (42) | În ceea ce privește ajutoarele pentru reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, statele AELS în cauză trebuie să demonstreze existența și importanța acestor dificultăți specifice și să demonstreze că este necesară o schemă de ajutoare de exploatare, deoarece respectivele dificultăți specifice nu pot fi depășite prin ajutoarele pentru investiții. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește ajutoarele pentru reducerea anumitor dificultăți specifice cu care se confruntă IMM-urile în zonele „a”, statele AELS în cauză trebuie să demonstreze existența și importanța acestor dificultăți specifice și să demonstreze că este necesară o schemă de ajutoare de exploatare, deoarece respectivele dificultăți specifice nu pot fi depășite prin ajutoarele pentru investiții.

| (43) | În ceea ce privește ajutoarele de exploatare pentru prevenirea sau reducerea depopulării în zonele cu densitate foarte scăzută a populației, statele AELS în cauză trebuie să demonstreze riscul depopulării zonelor relevante în absența ajutoarelor de exploatare. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește ajutoarele de exploatare pentru prevenirea sau reducerea depopulării în zonele cu densitate foarte scăzută a populației, statele AELS în cauză trebuie să demonstreze riscul depopulării zonelor relevante în absența ajutoarelor de exploatare.

3.3.   NECESITATEA INTERVENȚIEI STATULUI

| (44) | Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de interes comun, este necesar ca în primul rând să se stabilească un diagnostic al problemei care trebuie abordată. Ajutoarele de stat ar trebui să vizeze situațiile în care acestea pot aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu este în măsură să o furnizeze prin mijloace proprii. Acest lucru este valabil în special în cazul resurselor publice limitate. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este necesar pentru atingerea obiectivului de interes comun, este necesar ca în primul rând să se stabilească un diagnostic al problemei care trebuie abordată. Ajutoarele de stat ar trebui să vizeze situațiile în care acestea pot aduce o îmbunătățire materială pe care piața nu este în măsură să o furnizeze prin mijloace proprii. Acest lucru este valabil în special în cazul resurselor publice limitate.

| (45) | Măsurile de ajutor de stat pot, într-adevăr, în anumite condiții, să corecteze deficiențe ale pieței, contribuind astfel la funcționarea eficientă a piețelor și sporind competitivitatea. În plus, atunci când rezultatele piețelor sunt eficiente, dar sunt considerate nesatisfăcătoare din punctul de vedere al echității sau al coeziunii, ajutoarele de stat pot fi utilizate pentru obținerea unor rezultate mai oportune și mai echitabile pe piață. |
| --- | --- |

(45)

Măsurile de ajutor de stat pot, într-adevăr, în anumite condiții, să corecteze deficiențe ale pieței, contribuind astfel la funcționarea eficientă a piețelor și sporind competitivitatea. În plus, atunci când rezultatele piețelor sunt eficiente, dar sunt considerate nesatisfăcătoare din punctul de vedere al echității sau al coeziunii, ajutoarele de stat pot fi utilizate pentru obținerea unor rezultate mai oportune și mai echitabile pe piață.

| (46) | În ceea ce privește ajutoarele acordate pentru dezvoltarea unor zone incluse pe harta ajutoarelor regionale în conformitate cu regulile prevăzute în secțiunea 5 din prezentele orientări, Autoritatea consideră că, fără intervenția statului, piața este incapabilă să atingă obiectivele de coeziune prevăzute în Acordul privind SEE. Prin urmare, ajutoarele acordate în aceste zone ar trebui să fie considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește ajutoarele acordate pentru dezvoltarea unor zone incluse pe harta ajutoarelor regionale în conformitate cu regulile prevăzute în secțiunea 5 din prezentele orientări, Autoritatea consideră că, fără intervenția statului, piața este incapabilă să atingă obiectivele de coeziune prevăzute în Acordul privind SEE. Prin urmare, ajutoarele acordate în aceste zone ar trebui să fie considerate compatibile cu piața internă în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE.

3.4.   ADECVAREA AJUTOARELOR REGIONALE

| (47) | Măsura de ajutor notificată trebuie să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea obiectivului urmărit. O măsură de ajutor nu va fi considerată compatibilă dacă alte instrumente de politică sau alte tipuri de instrumente de politică care denaturează mai puțin piața fac posibilă realizarea aceleiași contribuții pozitive la dezvoltarea regională. |
| --- | --- |

(47)

Măsura de ajutor notificată trebuie să fie un instrument corespunzător de politică pentru abordarea obiectivului urmărit. O măsură de ajutor nu va fi considerată compatibilă dacă alte instrumente de politică sau alte tipuri de instrumente de politică care denaturează mai puțin piața fac posibilă realizarea aceleiași contribuții pozitive la dezvoltarea regională.

3.4.1.   Adecvarea în comparație cu instrumente alternative de politică

3.4.1.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

| (48) | Ajutoarele regionale pentru investiții nu sunt singurele instrumente de politică de care dispun statele AELS pentru a sprijini investițiile și crearea de locuri de muncă în regiunile defavorizate. Statele AELS pot utiliza alte măsuri, precum dezvoltarea de infrastructuri, îmbunătățirea calității educației și a formării sau ameliorarea mediului de afaceri. |
| --- | --- |

(48)

Ajutoarele regionale pentru investiții nu sunt singurele instrumente de politică de care dispun statele AELS pentru a sprijini investițiile și crearea de locuri de muncă în regiunile defavorizate. Statele AELS pot utiliza alte măsuri, precum dezvoltarea de infrastructuri, îmbunătățirea calității educației și a formării sau ameliorarea mediului de afaceri.

| (49) | Statele AELS trebuie să indice motivul pentru care ajutoarele regionale sunt instrumentele adecvate pentru atingerea obiectivului comun de echitate sau de coeziune atunci când introduc o schemă care nu face parte dintr-un program operațional finanțat din fondurile politicii de coeziune. |
| --- | --- |

(49)

Statele AELS trebuie să indice motivul pentru care ajutoarele regionale sunt instrumentele adecvate pentru atingerea obiectivului comun de echitate sau de coeziune atunci când introduc o schemă care nu face parte dintr-un program operațional finanțat din fondurile politicii de coeziune.

| (50) | Autoritatea va lua în considerare, în special, evaluările impactului schemei de ajutoare propuse pe care statul AELS le poate prezenta. De asemenea, rezultatele evaluărilor ex post, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4, pot fi luate în considerare pentru evaluarea gradului de adecvare a schemei propuse. |
| --- | --- |

(50)

Autoritatea va lua în considerare, în special, evaluările impactului schemei de ajutoare propuse pe care statul AELS le poate prezenta. De asemenea, rezultatele evaluărilor ex post, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4, pot fi luate în considerare pentru evaluarea gradului de adecvare a schemei propuse.

3.4.1.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții

| (51) | Pentru ajutoarele ad-hoc, statul AELS trebuie să demonstreze modul în care un astfel de ajutor asigură o dezvoltare mai bună a zonei respective decât ajutoarele acordate în baza unei scheme sau decât alte tipuri de măsuri. |
| --- | --- |

(51)

Pentru ajutoarele ad-hoc, statul AELS trebuie să demonstreze modul în care un astfel de ajutor asigură o dezvoltare mai bună a zonei respective decât ajutoarele acordate în baza unei scheme sau decât alte tipuri de măsuri.

3.4.1.3.   Schemele de ajutoare de exploatare

| (52) | Statul AELS trebuie să demonstreze că ajutorul este adecvat pentru atingerea obiectivelor schemei în ceea ce privește problemele pe care ajutorul are rolul de a le soluționa. Pentru a demonstra că ajutorul este adecvat, statul AELS poate calcula cuantumul ajutorului ex ante ca o sumă fixă care acoperă costurile suplimentare preconizate pe o perioadă dată, pentru a stimula întreprinderile să limiteze costurile și, cu timpul, să își dezvolte activitatea în mod mai eficient (30). |
| --- | --- |

(52)

Statul AELS trebuie să demonstreze că ajutorul este adecvat pentru atingerea obiectivelor schemei în ceea ce privește problemele pe care ajutorul are rolul de a le soluționa. Pentru a demonstra că ajutorul este adecvat, statul AELS poate calcula cuantumul ajutorului ex ante ca o sumă fixă care acoperă costurile suplimentare preconizate pe o perioadă dată, pentru a stimula întreprinderile să limiteze costurile și, cu timpul, să își dezvolte activitatea în mod mai eficient (30).

3.4.2.   Adecvarea în comparație cu alte instrumente de ajutoare

| (53) | Ajutoarele regionale pot fi acordate sub mai multe forme. Cu toate acestea, statul AELS ar trebui să garanteze faptul că ajutorul este acordat sub forma care are potențialul de a denatura într-o măsură cât mai mică schimburile comerciale și concurența. În această privință, dacă ajutorul este acordat sub forme care presupun beneficii pecuniare directe (de exemplu, granturi directe, scutiri sau reduceri ale impozitelor, ale contribuțiilor la asigurările sociale sau ale altor taxe obligatorii ori furnizarea de terenuri, mărfuri sau servicii la prețuri avantajoase etc.), statul AELS trebuie să demonstreze motivul pentru care nu sunt adecvate alte forme de ajutor care și ele au potențialul de a denatura piața într-o măsură mai mică, precum avansurile rambursabile sau tipurile de ajutoare bazate pe instrumente de datorii sau de capitaluri proprii (de exemplu, împrumuturi cu dobândă mică sau bonificări ale dobânzii, garanții de stat, achiziționarea de acțiuni sau alte aporturi de capital în condiții avantajoase). |
| --- | --- |

(53)

Ajutoarele regionale pot fi acordate sub mai multe forme. Cu toate acestea, statul AELS ar trebui să garanteze faptul că ajutorul este acordat sub forma care are potențialul de a denatura într-o măsură cât mai mică schimburile comerciale și concurența. În această privință, dacă ajutorul este acordat sub forme care presupun beneficii pecuniare directe (de exemplu, granturi directe, scutiri sau reduceri ale impozitelor, ale contribuțiilor la asigurările sociale sau ale altor taxe obligatorii ori furnizarea de terenuri, mărfuri sau servicii la prețuri avantajoase etc.), statul AELS trebuie să demonstreze motivul pentru care nu sunt adecvate alte forme de ajutor care și ele au potențialul de a denatura piața într-o măsură mai mică, precum avansurile rambursabile sau tipurile de ajutoare bazate pe instrumente de datorii sau de capitaluri proprii (de exemplu, împrumuturi cu dobândă mică sau bonificări ale dobânzii, garanții de stat, achiziționarea de acțiuni sau alte aporturi de capital în condiții avantajoase).

| (54) | În cazul schemelor de ajutoare care pun în aplicare obiectivele și prioritățile programelor operaționale, instrumentul de finanțare ales în cadrul acestui program este considerat a fi un instrument adecvat. |
| --- | --- |

(54)

În cazul schemelor de ajutoare care pun în aplicare obiectivele și prioritățile programelor operaționale, instrumentul de finanțare ales în cadrul acestui program este considerat a fi un instrument adecvat.

| (55) | Rezultatele evaluărilor ex post, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4, pot fi luate în considerare pentru evaluarea gradului de adecvare a instrumentului de ajutor propus. |
| --- | --- |

(55)

Rezultatele evaluărilor ex post, astfel cum sunt descrise în secțiunea 4, pot fi luate în considerare pentru evaluarea gradului de adecvare a instrumentului de ajutor propus.

3.5.   EFECTUL STIMULATIV

| (56) | Ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu piața internă, numai dacă au un efect stimulativ. Un astfel de efect există atunci când ajutoarele modifică comportamentul unei întreprinderi într-o astfel de manieră încât aceasta începe o activitate suplimentară prin care contribuie la dezvoltarea unei zone, activitate pe care nu ar fi inițiat-o în absența ajutorului sau pe care ar fi desfășurat-o prin mijloace sau în locații restrânse sau diferite. Ajutoarele nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat în orice caz și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice. |
| --- | --- |

(56)

Ajutoarele regionale pot fi considerate compatibile cu piața internă, numai dacă au un efect stimulativ. Un astfel de efect există atunci când ajutoarele modifică comportamentul unei întreprinderi într-o astfel de manieră încât aceasta începe o activitate suplimentară prin care contribuie la dezvoltarea unei zone, activitate pe care nu ar fi inițiat-o în absența ajutorului sau pe care ar fi desfășurat-o prin mijloace sau în locații restrânse sau diferite. Ajutoarele nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat în orice caz și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice.

| (57) | Existența unui efect stimulativ se poate dovedi prin două scenarii posibile:






  (a) | ajutorul stimulează adoptarea unei decizii favorabile de investiție, deoarece o investiție care altfel nu ar fi suficient de profitabilă pentru beneficiar în orice locație poate fi efectuată în zona în cauză (31) (scenariul 1, decizia de investiție); sau |
| --- | --- | --- |

(57)

Existența unui efect stimulativ se poate dovedi prin două scenarii posibile:

(a)

ajutorul stimulează adoptarea unei decizii favorabile de investiție, deoarece o investiție care altfel nu ar fi suficient de profitabilă pentru beneficiar în orice locație poate fi efectuată în zona în cauză (31) (scenariul 1, decizia de investiție); sau

| (b) | ajutorul oferă un stimulent pentru a alege să se efectueze o investiție planificată în zona în cauză, mai degrabă decât într-o altă locație, deoarece compensează dezavantajele și costurile nete asociate (scenariul 2, decizia privind locația). |
| --- | --- |

(b)

ajutorul oferă un stimulent pentru a alege să se efectueze o investiție planificată în zona în cauză, mai degrabă decât într-o altă locație, deoarece compensează dezavantajele și costurile nete asociate (scenariul 2, decizia privind locația).

| (58) | În cazul în care ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona în cauză, atunci se poate considera că aceeași investiție s-ar efectua în regiune și în absența ajutorului. Astfel de ajutoare nu au efect stimulativ asupra atingerii obiectivului regional și nu pot fi aprobate drept compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(58)

În cazul în care ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona în cauză, atunci se poate considera că aceeași investiție s-ar efectua în regiune și în absența ajutorului. Astfel de ajutoare nu au efect stimulativ asupra atingerii obiectivului regional și nu pot fi aprobate drept compatibile cu piața internă.

| (59) | Cu toate acestea, în cazul ajutoarelor regionale acordate prin fonduri destinate politicii de coeziune în zonele „a” pentru investiții necesare pentru a atinge standardele stabilite de dreptul SEE, se poate considera că ajutorul are efect stimulativ dacă în absența ajutorului nu ar fi fost suficient de profitabil pentru beneficiar să facă investiția în zona în cauză, ceea ce ar fi dus la închiderea unei unități existente în acea zonă. |
| --- | --- |

(59)

Cu toate acestea, în cazul ajutoarelor regionale acordate prin fonduri destinate politicii de coeziune în zonele „a” pentru investiții necesare pentru a atinge standardele stabilite de dreptul SEE, se poate considera că ajutorul are efect stimulativ dacă în absența ajutorului nu ar fi fost suficient de profitabil pentru beneficiar să facă investiția în zona în cauză, ceea ce ar fi dus la închiderea unei unități existente în acea zonă.

3.5.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

| (60) | Lucrările privind o investiție individuală pot începe doar după depunerea formularului de cerere pentru ajutor. |
| --- | --- |

(60)

Lucrările privind o investiție individuală pot începe doar după depunerea formularului de cerere pentru ajutor.

| (61) | Dacă lucrările încep înainte de depunerea cererii pentru ajutor, niciun ajutor acordat în legătură cu acea investiție individuală nu va fi considerat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(61)

Dacă lucrările încep înainte de depunerea cererii pentru ajutor, niciun ajutor acordat în legătură cu acea investiție individuală nu va fi considerat compatibil cu piața internă.

| (62) | Statele AELS trebuie să introducă un formular standard de cerere de ajutor, care este anexat la prezentele orientări (32). În formularul de cerere de ajutor, IMM-urile și întreprinderile mari trebuie să explice dintr-o perspectivă contrafactuală ce s-ar fi întâmplat dacă nu ar fi primit ajutorul, indicând care dintre scenariile descrise la punctul 57 se aplică. |
| --- | --- |

(62)

Statele AELS trebuie să introducă un formular standard de cerere de ajutor, care este anexat la prezentele orientări (32). În formularul de cerere de ajutor, IMM-urile și întreprinderile mari trebuie să explice dintr-o perspectivă contrafactuală ce s-ar fi întâmplat dacă nu ar fi primit ajutorul, indicând care dintre scenariile descrise la punctul 57 se aplică.

| (63) | În plus, întreprinderile mari trebuie să prezinte documente justificative cu privire la efectul scenariului contrafactual descris în formularul de cerere. IMM-urile nu sunt supuse acestei obligații. |
| --- | --- |

(63)

În plus, întreprinderile mari trebuie să prezinte documente justificative cu privire la efectul scenariului contrafactual descris în formularul de cerere. IMM-urile nu sunt supuse acestei obligații.

| (64) | Autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să verifice credibilitatea scenariului contrafactual și să confirme că ajutorul regional are efectul stimulativ corespunzător unuia dintre scenariile descrise la punctul 57. Un scenariu contrafactual este credibil dacă este real și se raportează la factorii de decizie valabili la data la care beneficiarul hotărăște să efectueze investiția. |
| --- | --- |

(64)

Autoritatea care acordă ajutorul ar trebui să verifice credibilitatea scenariului contrafactual și să confirme că ajutorul regional are efectul stimulativ corespunzător unuia dintre scenariile descrise la punctul 57. Un scenariu contrafactual este credibil dacă este real și se raportează la factorii de decizie valabili la data la care beneficiarul hotărăște să efectueze investiția.

3.5.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| (65) | În plus față de cerințele de la punctele 60-64, pentru ajutorul individual notificat (33), statul AELS trebuie să furnizeze dovezi clare ale faptului că ajutorul are un impact real asupra alegerii investiției sau a locației (34). Statul trebuie să specifice care scenariu descris la punctul 57 se aplică. Pentru a permite o evaluare cuprinzătoare, statul AELS trebuie să furnizeze atât informații privind proiectul pentru care se solicită ajutorul, cât și o descriere detaliată a scenariului contrafactual în care nicio autoritate publică din SEE nu acordă vreun ajutor beneficiarului. |
| --- | --- |

(65)

În plus față de cerințele de la punctele 60-64, pentru ajutorul individual notificat (33), statul AELS trebuie să furnizeze dovezi clare ale faptului că ajutorul are un impact real asupra alegerii investiției sau a locației (34). Statul trebuie să specifice care scenariu descris la punctul 57 se aplică. Pentru a permite o evaluare cuprinzătoare, statul AELS trebuie să furnizeze atât informații privind proiectul pentru care se solicită ajutorul, cât și o descriere detaliată a scenariului contrafactual în care nicio autoritate publică din SEE nu acordă vreun ajutor beneficiarului.

| (66) | În scenariul 1, statul AELS ar putea dovedi existența unui efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că investiția nu ar fi suficient de profitabilă în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(66)

În scenariul 1, statul AELS ar putea dovedi existența unui efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că investiția nu ar fi suficient de profitabilă în absența ajutorului.

| (67) | În scenariul 2, statul AELS poate dovedi că ajutorul are un efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că a fost efectuată o comparație între costurile și beneficiile amplasării investiției în zona respectivă și cele din zona (zonele) alternativă (alternative). Autoritatea verifică dacă aceste comparații sunt realiste. |
| --- | --- |

(67)

În scenariul 2, statul AELS poate dovedi că ajutorul are un efect stimulativ furnizând documente ale întreprinderii care demonstrează că a fost efectuată o comparație între costurile și beneficiile amplasării investiției în zona respectivă și cele din zona (zonele) alternativă (alternative). Autoritatea verifică dacă aceste comparații sunt realiste.

| (68) | Statele AELS sunt invitate să se bazeze, în special, pe documente oficiale emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor (inclusiv pe evaluarea riscurilor asociate locației), pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe opinii ale experților și pe alte studii legate de proiectul de investiție evaluat. Documentele care conțin informații despre estimările privind cererea, estimările costurilor, estimările financiare, documentele prezentate unui comitet de investiții și care dezvoltă mai multe scenarii de investiție sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS să demonstreze efectul stimulativ. |
| --- | --- |

(68)

Statele AELS sunt invitate să se bazeze, în special, pe documente oficiale emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor (inclusiv pe evaluarea riscurilor asociate locației), pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe opinii ale experților și pe alte studii legate de proiectul de investiție evaluat. Documentele care conțin informații despre estimările privind cererea, estimările costurilor, estimările financiare, documentele prezentate unui comitet de investiții și care dezvoltă mai multe scenarii de investiție sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS să demonstreze efectul stimulativ.

| (69) | În acest context, și în special în cazul scenariului 1, nivelul profitabilității poate fi evaluat pe baza metodologiilor standard aplicate în sectorul respectiv de activitate și care pot include metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN) (35), a ratei interne a rentabilității (RIR) (36) sau a rentabilității medii a capitalului angajat (ROCE). Profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu ratele normale ale rentabilității aplicate de întreprindere în alte proiecte de investiții de natură similară. În cazul în care aceste rate nu sunt disponibile, profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu costul capitalului întreprinderii în ansamblu sau cu ratele rentabilității observate în mod normal în industria în cauză. |
| --- | --- |

(69)

În acest context, și în special în cazul scenariului 1, nivelul profitabilității poate fi evaluat pe baza metodologiilor standard aplicate în sectorul respectiv de activitate și care pot include metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN) (35), a ratei interne a rentabilității (RIR) (36) sau a rentabilității medii a capitalului angajat (ROCE). Profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu ratele normale ale rentabilității aplicate de întreprindere în alte proiecte de investiții de natură similară. În cazul în care aceste rate nu sunt disponibile, profitabilitatea proiectului trebuie să fie comparată cu costul capitalului întreprinderii în ansamblu sau cu ratele rentabilității observate în mod normal în industria în cauză.

| (70) | În cazul în care ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, regiunea nu beneficiază de un efect pozitiv. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu piața internă în situațiile în care se dovedește că aceeași investiție s-ar efectua în regiune, chiar dacă ajutorul nu ar fi fost acordat. |
| --- | --- |

(70)

În cazul în care ajutorul nu modifică comportamentul beneficiarului prin stimularea investițiilor (suplimentare) în zona respectivă, regiunea nu beneficiază de un efect pozitiv. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu piața internă în situațiile în care se dovedește că aceeași investiție s-ar efectua în regiune, chiar dacă ajutorul nu ar fi fost acordat.

3.5.3.   Schemele de ajutoare de exploatare

| (71) | În cazul schemelor de ajutoare de exploatare, se va considera că ajutorul produce un efect stimulativ dacă este probabil ca, în absența ajutorului, nivelul activității economice din zona sau regiunea respectivă să fie redus semnificativ din cauza problemelor pe care ajutorul își propune să le soluționeze. |
| --- | --- |

(71)

În cazul schemelor de ajutoare de exploatare, se va considera că ajutorul produce un efect stimulativ dacă este probabil ca, în absența ajutorului, nivelul activității economice din zona sau regiunea respectivă să fie redus semnificativ din cauza problemelor pe care ajutorul își propune să le soluționeze.

| (72) | Astfel, Autoritatea va considera că ajutorul generează o activitate economică suplimentară în zonele sau regiunile respective, dacă statul AELS a demonstrat existența și natura substanțială a acelor probleme în zona respectivă (a se vedea punctele 42 și 43). |
| --- | --- |

(72)

Astfel, Autoritatea va considera că ajutorul generează o activitate economică suplimentară în zonele sau regiunile respective, dacă statul AELS a demonstrat existența și natura substanțială a acelor probleme în zona respectivă (a se vedea punctele 42 și 43).

3.6.   PROPORȚIONALITATEA VALORII AJUTOARELOR (AJUTORUL LIMITAT LA MINIMUM)

| (73) | În principiu, valoarea ajutoarelor regionale trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a determina realizarea de investiții și activități economice suplimentare în zona respectivă. |
| --- | --- |

(73)

În principiu, valoarea ajutoarelor regionale trebuie să fie limitată la minimul necesar pentru a determina realizarea de investiții și activități economice suplimentare în zona respectivă.

| (74) | Ca regulă generală, se va considera că ajutoarele individuale care fac obiectul notificării sunt limitate la minimum, dacă valoarea ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare de implementare a investiției în zona respectivă, comparativ cu scenariul contrafactual în absența ajutorului. De asemenea, în cazul ajutorului pentru investiții acordat unor întreprinderi mari în cadrul unor scheme notificate, statele AELS trebuie să se asigure că valoarea ajutorului este limitată la minimum utilizând „abordarea pe baza costurilor nete suplimentare”. |
| --- | --- |

(74)

Ca regulă generală, se va considera că ajutoarele individuale care fac obiectul notificării sunt limitate la minimum, dacă valoarea ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare de implementare a investiției în zona respectivă, comparativ cu scenariul contrafactual în absența ajutorului. De asemenea, în cazul ajutorului pentru investiții acordat unor întreprinderi mari în cadrul unor scheme notificate, statele AELS trebuie să se asigure că valoarea ajutorului este limitată la minimum utilizând „abordarea pe baza costurilor nete suplimentare”.

| (75) | În situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției), valoarea ajutorului nu ar trebui, prin urmare, să depășească minimum necesar pentru ca proiectul să devină suficient de profitabil, de exemplu, sporind rata internă a rentabilității acestuia peste ratele normale ale rentabilității aplicate de întreprinderea în cauză în alte proiecte de investiții de natură similară sau, dacă este cazul, sporind rata internă a rentabilității peste costul capitalului întreprinderii în ansamblu sau peste ratele de rentabilitate înregistrate de regulă în sectorul respectiv. |
| --- | --- |

(75)

În situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției), valoarea ajutorului nu ar trebui, prin urmare, să depășească minimum necesar pentru ca proiectul să devină suficient de profitabil, de exemplu, sporind rata internă a rentabilității acestuia peste ratele normale ale rentabilității aplicate de întreprinderea în cauză în alte proiecte de investiții de natură similară sau, dacă este cazul, sporind rata internă a rentabilității peste costul capitalului întreprinderii în ansamblu sau peste ratele de rentabilitate înregistrate de regulă în sectorul respectiv.

| (76) | În situațiile de tipul scenariului 2 (stimulente de alegere a locației), valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească diferența dintre valoarea actualizată netă a investiției pentru zona vizată și valoarea actualizată netă a investiției în locația alternativă. Trebuie luate în considerare toate costurile și beneficiile relevante, inclusiv, de exemplu, costurile administrative, cheltuielile de transport, costurile de formare neacoperite de un ajutor pentru formare, precum și diferențele salariale. Cu toate acestea, atunci când locația alternativă se află în SEE, subvențiile acordate în această locație alternativă nu trebuie să fie luate în considerare. |
| --- | --- |

(76)

În situațiile de tipul scenariului 2 (stimulente de alegere a locației), valoarea ajutorului nu ar trebui să depășească diferența dintre valoarea actualizată netă a investiției pentru zona vizată și valoarea actualizată netă a investiției în locația alternativă. Trebuie luate în considerare toate costurile și beneficiile relevante, inclusiv, de exemplu, costurile administrative, cheltuielile de transport, costurile de formare neacoperite de un ajutor pentru formare, precum și diferențele salariale. Cu toate acestea, atunci când locația alternativă se află în SEE, subvențiile acordate în această locație alternativă nu trebuie să fie luate în considerare.

| (77) | Pentru a asigura predictibilitatea și existența unor condiții de concurență echitabile, Autoritatea aplică și intensități maxime ale ajutoarelor (37) în cazul ajutorului pentru investiții. Aceste intensități maxime ale ajutoarelor au un dublu scop. |
| --- | --- |

(77)

Pentru a asigura predictibilitatea și existența unor condiții de concurență echitabile, Autoritatea aplică și intensități maxime ale ajutoarelor (37) în cazul ajutorului pentru investiții. Aceste intensități maxime ale ajutoarelor au un dublu scop.

| (78) | În primul rând, în cazul schemelor notificate, aceste intensități maxime ale ajutoarelor reprezintă o sferă de siguranță pentru IMM-uri: atât timp cât intensitatea ajutoarelor rămâne sub nivelul maxim admis, criteriul „ajutor limitat la minimum” este considerat ca fiind îndeplinit. |
| --- | --- |

(78)

În primul rând, în cazul schemelor notificate, aceste intensități maxime ale ajutoarelor reprezintă o sferă de siguranță pentru IMM-uri: atât timp cât intensitatea ajutoarelor rămâne sub nivelul maxim admis, criteriul „ajutor limitat la minimum” este considerat ca fiind îndeplinit.

| (79) | În al doilea rând, în toate celelalte cazuri, intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt utilizate ca plafon maxim pentru abordarea costurilor nete suplimentare descrisă la punctele 75 și 76. |
| --- | --- |

(79)

În al doilea rând, în toate celelalte cazuri, intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt utilizate ca plafon maxim pentru abordarea costurilor nete suplimentare descrisă la punctele 75 și 76.

| (80) | Intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt modulate în funcție de trei criterii:






  (a) | situația socioeconomică a zonei respective, ca indicator al măsurii în care trebuie să se mai dezvolte zona și, eventual, măsura în care suferă de un dezavantaj în ceea ce privește atragerea și menținerea activității economice; |
| --- | --- | --- |

(80)

Intensitățile maxime ale ajutoarelor sunt modulate în funcție de trei criterii:

(a)

situația socioeconomică a zonei respective, ca indicator al măsurii în care trebuie să se mai dezvolte zona și, eventual, măsura în care suferă de un dezavantaj în ceea ce privește atragerea și menținerea activității economice;

| (b) | dimensiunea beneficiarului, ca indicator al dificultăților specifice de finanțare sau de implementare a unui proiect în zonă; și |
| --- | --- |

(b)

dimensiunea beneficiarului, ca indicator al dificultăților specifice de finanțare sau de implementare a unui proiect în zonă; și

| (c) | amploarea proiectului de investiție, ca indicator al nivelului preconizat de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(c)

amploarea proiectului de investiție, ca indicator al nivelului preconizat de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale.

| (81) | În consecință, sunt permise intensități mai ridicate ale ajutorului (și posibile denaturări mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale) pe măsură ce nivelul de dezvoltare al regiunii-țintă este mai scăzut și dacă beneficiarul ajutorului este o întreprindere mică sau mijlocie. |
| --- | --- |

(81)

În consecință, sunt permise intensități mai ridicate ale ajutorului (și posibile denaturări mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale) pe măsură ce nivelul de dezvoltare al regiunii-țintă este mai scăzut și dacă beneficiarul ajutorului este o întreprindere mică sau mijlocie.

| (82) | Având în vedere denaturările mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale preconizate, intensitatea maximă a ajutorului pentru întreprinderile mari trebuie să fie redusă utilizând mecanismul definit la punctul 20 litera (c). |
| --- | --- |

(82)

Având în vedere denaturările mai mari ale concurenței și ale schimburilor comerciale preconizate, intensitatea maximă a ajutorului pentru întreprinderile mari trebuie să fie redusă utilizând mecanismul definit la punctul 20 litera (c).

3.6.1.   Schemele de ajutoare pentru investiții

| (83) | Pentru ajutoarele destinate IMM-urilor, pot fi utilizate intensitățile majorate maxime ale ajutorului descrise în secțiunea 5.4. Cu toate acestea, IMM-urile nu pot beneficia de aceste intensități majorate dacă investiția are legătură cu un proiect mare de investiții. |
| --- | --- |

(83)

Pentru ajutoarele destinate IMM-urilor, pot fi utilizate intensitățile majorate maxime ale ajutorului descrise în secțiunea 5.4. Cu toate acestea, IMM-urile nu pot beneficia de aceste intensități majorate dacă investiția are legătură cu un proiect mare de investiții.

| (84) | Pentru ajutoarele destinate întreprinderilor mari, statele AELS trebuie să se asigure că valoarea ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare de implementare a investiției în zona respectivă, comparativ cu scenariul contrafactual care ar surveni în absența ajutorului. Metoda explicată la punctele 75 și 76 trebuie să fie utilizată împreună cu intensitățile maxime ale ajutorului ca plafon maxim. |
| --- | --- |

(84)

Pentru ajutoarele destinate întreprinderilor mari, statele AELS trebuie să se asigure că valoarea ajutorului corespunde costurilor nete suplimentare de implementare a investiției în zona respectivă, comparativ cu scenariul contrafactual care ar surveni în absența ajutorului. Metoda explicată la punctele 75 și 76 trebuie să fie utilizată împreună cu intensitățile maxime ale ajutorului ca plafon maxim.

| (85) | În ceea ce privește ajutoarele pentru proiectele mari de investiții, trebuie să se asigure că ajutorul nu depășește intensitatea redusă. Atunci când ajutorul se acordă unui beneficiar pentru o investiție care este considerată a face parte dintr-un proiect unic de investiții, ajutorul trebuie redus pentru costurile eligibile care depășesc 50 de milioane EUR (38). |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește ajutoarele pentru proiectele mari de investiții, trebuie să se asigure că ajutorul nu depășește intensitatea redusă. Atunci când ajutorul se acordă unui beneficiar pentru o investiție care este considerată a face parte dintr-un proiect unic de investiții, ajutorul trebuie redus pentru costurile eligibile care depășesc 50 de milioane EUR (38).

| (86) | Intensitatea maximă a ajutorului și valoarea ajutorului corespunzătoare fiecărui proiect trebuie calculate de autoritatea care acordă ajutorul, atunci când îl acordă. Intensitatea ajutorului trebuie calculată pe baza echivalentului subvenție brută, fie raportat la costurile totale eligibile ale investiției, fie la costurile salariale eligibile declarate de beneficiarul ajutorului în formularul de cerere. |
| --- | --- |

(86)

Intensitatea maximă a ajutorului și valoarea ajutorului corespunzătoare fiecărui proiect trebuie calculate de autoritatea care acordă ajutorul, atunci când îl acordă. Intensitatea ajutorului trebuie calculată pe baza echivalentului subvenție brută, fie raportat la costurile totale eligibile ale investiției, fie la costurile salariale eligibile declarate de beneficiarul ajutorului în formularul de cerere.

| (87) | În cazul în care ajutorul pentru investiții calculat pe baza costurilor investiției este combinat cu ajutorul regional pentru investiții calculat pe baza costurilor salariale, ajutorul total nu trebuie să depășească valoarea cea mai mare a ajutorului care rezultă în urma oricăruia dintre calcule, în limita intensității maxime admise a ajutoarelor pentru zona în cauză. |
| --- | --- |

(87)

În cazul în care ajutorul pentru investiții calculat pe baza costurilor investiției este combinat cu ajutorul regional pentru investiții calculat pe baza costurilor salariale, ajutorul total nu trebuie să depășească valoarea cea mai mare a ajutorului care rezultă în urma oricăruia dintre calcule, în limita intensității maxime admise a ajutoarelor pentru zona în cauză.

| (88) | Ajutorul pentru investiții poate fi acordat concomitent în cadrul mai multor scheme de ajutoare regionale ori cumulat ad-hoc, cu condiția ca valoarea totală a ajutorului din toate sursele să nu depășească intensitatea maximă admisă a ajutoarelor pentru fiecare proiect, care trebuie calculată în prealabil de prima autoritate care acordă ajutorul. |
| --- | --- |

(88)

Ajutorul pentru investiții poate fi acordat concomitent în cadrul mai multor scheme de ajutoare regionale ori cumulat ad-hoc, cu condiția ca valoarea totală a ajutorului din toate sursele să nu depășească intensitatea maximă admisă a ajutoarelor pentru fiecare proiect, care trebuie calculată în prealabil de prima autoritate care acordă ajutorul.

| (89) | Pentru o investiție inițială legată de proiectele privind cooperarea teritorială europeană (CTE) care îndeplinesc criteriile Regulamentului privind dispozițiile specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (39), intensitatea ajutorului care se aplică zonei în care se află investiția inițială se va aplica tuturor beneficiarilor participanți la proiect. În cazul în care investiția inițială se află în două sau mai multe zone asistate, intensitatea maximă a ajutorului pentru investiția inițială va fi cea aplicabilă în zona asistată unde este suportată cea mai mare parte a costurilor eligibile. Investițiile inițiale efectuate de întreprinderile mari în zonele „c” pot beneficia de ajutoare regionale în contextul proiectelor CTE doar dacă sunt investiții inițiale destinate activităților noi sau produselor noi. |
| --- | --- |

(89)

Pentru o investiție inițială legată de proiectele privind cooperarea teritorială europeană (CTE) care îndeplinesc criteriile Regulamentului privind dispozițiile specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (39), intensitatea ajutorului care se aplică zonei în care se află investiția inițială se va aplica tuturor beneficiarilor participanți la proiect. În cazul în care investiția inițială se află în două sau mai multe zone asistate, intensitatea maximă a ajutorului pentru investiția inițială va fi cea aplicabilă în zona asistată unde este suportată cea mai mare parte a costurilor eligibile. Investițiile inițiale efectuate de întreprinderile mari în zonele „c” pot beneficia de ajutoare regionale în contextul proiectelor CTE doar dacă sunt investiții inițiale destinate activităților noi sau produselor noi.

3.6.1.1.   Costurile eligibile calculate pe baza costurilor investiției

| (90) | Cu excepția IMM-urilor sau în cazul achiziționării unei unități, activele achiziționate ar trebui să fie noi (40). |
| --- | --- |

(90)

Cu excepția IMM-urilor sau în cazul achiziționării unei unități, activele achiziționate ar trebui să fie noi (40).

| (91) | În cazul IMM-urilor, până la 50 % din costurile studiilor preliminare sau ale serviciilor de consultanță legate de investiție pot fi, de asemenea, considerate costuri eligibile. |
| --- | --- |

(91)

În cazul IMM-urilor, până la 50 % din costurile studiilor preliminare sau ale serviciilor de consultanță legate de investiție pot fi, de asemenea, considerate costuri eligibile.

| (92) | În cazul ajutorului acordat pentru o schimbare fundamentală în procesul de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea activelor legate de activitatea care trebuie modernizată în cursul celor trei exerciții financiare precedente. |
| --- | --- |

(92)

În cazul ajutorului acordat pentru o schimbare fundamentală în procesul de producție, costurile eligibile trebuie să depășească amortizarea activelor legate de activitatea care trebuie modernizată în cursul celor trei exerciții financiare precedente.

| (93) | În cazul ajutoarelor acordate pentru diversificarea unei unități existente, costurile eligibile trebuie să depășească cu cel puțin 200 % valoarea contabilă a activelor reutilizate, astfel cum au fost înregistrate în exercițiul financiar ce precede începerea lucrărilor. |
| --- | --- |

(93)

În cazul ajutoarelor acordate pentru diversificarea unei unități existente, costurile eligibile trebuie să depășească cu cel puțin 200 % valoarea contabilă a activelor reutilizate, astfel cum au fost înregistrate în exercițiul financiar ce precede începerea lucrărilor.

| (94) | Costurile legate de închirierea de imobilizări corporale pot fi luate în considerare în următoarele situații:






  (a) | în cazul terenurilor și clădirilor, contractul de închiriere trebuie să continue timp de minimum cinci ani de la data preconizată de finalizare a investiției pentru întreprinderile mari și de minimum trei ani pentru IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

(94)

Costurile legate de închirierea de imobilizări corporale pot fi luate în considerare în următoarele situații:

(a)

în cazul terenurilor și clădirilor, contractul de închiriere trebuie să continue timp de minimum cinci ani de la data preconizată de finalizare a investiției pentru întreprinderile mari și de minimum trei ani pentru IMM-uri;

| (b) | în cazul închirierii de instalații sau de utilaje, contractul trebuie să fie unul de leasing financiar și trebuie să conțină obligația ca beneficiarul ajutorului să achiziționeze activul la data la care expiră contractul. |
| --- | --- |

(b)

în cazul închirierii de instalații sau de utilaje, contractul trebuie să fie unul de leasing financiar și trebuie să conțină obligația ca beneficiarul ajutorului să achiziționeze activul la data la care expiră contractul.

| (95) | În cazul achiziționării unei unități, ar trebui luate în considerare numai costurile de achiziționare a activelor de la terții care nu au legătură cu vânzătorul. Tranzacția trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Atunci când a fost deja acordat un ajutor pentru achiziționarea de active înainte de achiziționarea acestora, costurile respectivelor active ar trebui să fie deduse din costurile eligibile corespunzătoare achiziționării unei unități. În cazul în care achiziționarea unei unități este însoțită de investiții suplimentare eligibile pentru ajutor, costurile eligibile ale acestei investiții ar trebui să fie adăugate la costurile de achiziționare a activelor unității. |
| --- | --- |

(95)

În cazul achiziționării unei unități, ar trebui luate în considerare numai costurile de achiziționare a activelor de la terții care nu au legătură cu vânzătorul. Tranzacția trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Atunci când a fost deja acordat un ajutor pentru achiziționarea de active înainte de achiziționarea acestora, costurile respectivelor active ar trebui să fie deduse din costurile eligibile corespunzătoare achiziționării unei unități. În cazul în care achiziționarea unei unități este însoțită de investiții suplimentare eligibile pentru ajutor, costurile eligibile ale acestei investiții ar trebui să fie adăugate la costurile de achiziționare a activelor unității.

| (96) | Pentru întreprinderile mari, costurile imobilizărilor necorporale sunt eligibile numai până la un plafon de 50 % din costurile totale eligibile ale investiției aferente proiectului. Pentru IMM-uri se pot lua în considerare costurile integrale ale imobilizărilor necorporale. |
| --- | --- |

(96)

Pentru întreprinderile mari, costurile imobilizărilor necorporale sunt eligibile numai până la un plafon de 50 % din costurile totale eligibile ale investiției aferente proiectului. Pentru IMM-uri se pot lua în considerare costurile integrale ale imobilizărilor necorporale.

| (97) | Imobilizările necorporale care sunt eligibile pentru calculul costurilor investiției trebuie să rămână asociate zonei asistate în cauză și nu trebuie să fie transferate în alte regiuni. În acest scop, imobilizările necorporale trebuie să îndeplinească următoarele condiții:






  (a) | trebuie să fie exploatate exclusiv în unitatea beneficiară a ajutorului; |
| --- | --- | --- |

(97)

Imobilizările necorporale care sunt eligibile pentru calculul costurilor investiției trebuie să rămână asociate zonei asistate în cauză și nu trebuie să fie transferate în alte regiuni. În acest scop, imobilizările necorporale trebuie să îndeplinească următoarele condiții:

(a)

trebuie să fie exploatate exclusiv în unitatea beneficiară a ajutorului;

| (b) | trebuie să fie amortizabile; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să fie amortizabile;

| (c) | trebuie să fie achiziționate în condițiile pieței de la terți care nu au legături cu cumpărătorul. |
| --- | --- |

(c)

trebuie să fie achiziționate în condițiile pieței de la terți care nu au legături cu cumpărătorul.

| (98) | Imobilizările necorporale trebuie să fie incluse în activele întreprinderii care beneficiază de ajutor și trebuie să rămână asociate proiectului pentru care s-a acordat ajutorul pe o perioadă de minimum cinci ani (trei ani în cazul IMM-urilor). |
| --- | --- |

(98)

Imobilizările necorporale trebuie să fie incluse în activele întreprinderii care beneficiază de ajutor și trebuie să rămână asociate proiectului pentru care s-a acordat ajutorul pe o perioadă de minimum cinci ani (trei ani în cazul IMM-urilor).

3.6.1.2.   Costurile eligibile calculate pe baza costurilor salariale

| (99) | Ajutoarele regionale pot fi calculate și prin raportare la costurile salariale estimate pe baza locurilor de muncă create în urma investiției inițiale. Ajutorul poate compensa numai costurile salariale ale persoanei angajate calculate pe o perioadă de doi ani, iar intensitatea rezultată nu poate depăși intensitatea admisă a ajutoarelor în zona în cauză. |
| --- | --- |

(99)

Ajutoarele regionale pot fi calculate și prin raportare la costurile salariale estimate pe baza locurilor de muncă create în urma investiției inițiale. Ajutorul poate compensa numai costurile salariale ale persoanei angajate calculate pe o perioadă de doi ani, iar intensitatea rezultată nu poate depăși intensitatea admisă a ajutoarelor în zona în cauză.

3.6.2.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| (100) | În situațiile de tipul scenariului 1 (decizia de realizare a investiției), Autoritatea va verifica dacă valoarea ajutorului depășește minimul necesar pentru ca proiectul să devină suficient de profitabil, utilizând metoda prevăzută la punctul 75. |
| --- | --- |

(100)

În situațiile de tipul scenariului 1 (decizia de realizare a investiției), Autoritatea va verifica dacă valoarea ajutorului depășește minimul necesar pentru ca proiectul să devină suficient de profitabil, utilizând metoda prevăzută la punctul 75.

| (101) | În situațiile de tipul scenariului 2 (decizia privind locația), Autoritatea va compara valoarea actualizată netă a investiției pentru zona-țintă cu valoarea actualizată netă a investiției în locația alternativă, utilizând metoda prevăzută la punctul 76. |
| --- | --- |

(101)

În situațiile de tipul scenariului 2 (decizia privind locația), Autoritatea va compara valoarea actualizată netă a investiției pentru zona-țintă cu valoarea actualizată netă a investiției în locația alternativă, utilizând metoda prevăzută la punctul 76.

| (102) | Calculele utilizate în vederea analizării efectului de stimulare pot fi utilizate și pentru a evalua dacă ajutorul este proporțional. Statul AELS trebuie să demonstreze proporționalitatea pe baza unor documente de tipul celor specificate la punctul 68. |
| --- | --- |

(102)

Calculele utilizate în vederea analizării efectului de stimulare pot fi utilizate și pentru a evalua dacă ajutorul este proporțional. Statul AELS trebuie să demonstreze proporționalitatea pe baza unor documente de tipul celor specificate la punctul 68.

| (103) | Intensitatea ajutorului nu poate depăși intensitatea ajustată admisă a ajutoarelor. |
| --- | --- |

(103)

Intensitatea ajutorului nu poate depăși intensitatea ajustată admisă a ajutoarelor.

3.6.3.   Schemele de ajutoare de exploatare

| (104) | Statul AELS trebuie să demonstreze că nivelul ajutorului este proporțional cu problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze. |
| --- | --- |

(104)

Statul AELS trebuie să demonstreze că nivelul ajutorului este proporțional cu problemele pe care ajutorul urmărește să le soluționeze.

| (105) | Trebuie să fie îndeplinite, în special, următoarele condiții:






  (a) | ajutorul trebuie stabilit în funcție de un set predefinit de costuri eligibile ce pot fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul urmărește să le soluționeze, conform demonstrației statului AELS; |
| --- | --- | --- |

(105)

Trebuie să fie îndeplinite, în special, următoarele condiții:

(a)

ajutorul trebuie stabilit în funcție de un set predefinit de costuri eligibile ce pot fi atribuite integral problemelor pe care ajutorul urmărește să le soluționeze, conform demonstrației statului AELS;

| (b) | ajutorul trebuie să se limiteze la un anumit procent din acele costuri eligibile predefinite și nu le poate depăși; |
| --- | --- |

(b)

ajutorul trebuie să se limiteze la un anumit procent din acele costuri eligibile predefinite și nu le poate depăși;

| (c) | valoarea ajutorului pentru fiecare beneficiar trebuie să fie proporțională cu amploarea problemelor cu care se confruntă efectiv fiecare beneficiar. |
| --- | --- |

(c)

valoarea ajutorului pentru fiecare beneficiar trebuie să fie proporțională cu amploarea problemelor cu care se confruntă efectiv fiecare beneficiar.

3.7.   EVITAREA EFECTELOR NEGATIVE NEJUSTIFICATE ASUPRA CONCURENȚEI ȘI SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (106) | Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale între statele AELS trebuie să fie limitate și mai puțin semnificative decât efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. Anumite situații pot fi identificate atunci când efectele negative depășesc în mod evident efectele pozitive, ceea ce înseamnă că ajutorul nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(106)

Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale între statele AELS trebuie să fie limitate și mai puțin semnificative decât efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. Anumite situații pot fi identificate atunci când efectele negative depășesc în mod evident efectele pozitive, ceea ce înseamnă că ajutorul nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă.

3.7.1.   Observații generale

| (107) | Ajutoarele regionale pot determina două dintre formele principale de denaturare posibilă a concurenței și a schimburilor comerciale. Acestea sunt legate de piețele de produse și de efectele legate de alegerea locației. Ambele tipuri pot duce atât la alocări ineficiente de resurse (care subminează performanța economică a pieței interne), cât și la probleme de distribuție (distribuția activității economice la nivelul regiunilor). |
| --- | --- |

(107)

Ajutoarele regionale pot determina două dintre formele principale de denaturare posibilă a concurenței și a schimburilor comerciale. Acestea sunt legate de piețele de produse și de efectele legate de alegerea locației. Ambele tipuri pot duce atât la alocări ineficiente de resurse (care subminează performanța economică a pieței interne), cât și la probleme de distribuție (distribuția activității economice la nivelul regiunilor).

| (108) | Unul dintre posibilele efecte negative ale ajutoarelor de stat este faptul că acestea împiedică mecanismul pieței să furnizeze rezultate eficiente prin recompensarea producătorilor celor mai eficienți și prin exercitarea de presiuni asupra celor mai puțini eficienți pentru ca aceștia să își îmbunătățească activitatea, să se restructureze sau să iasă de pe piață. O majorare semnificativă a capacității în urma ajutoarelor de stat pe o piață insuficient de performantă ar putea, în special, denatura în mod nejustificat concurența, întrucât crearea sau menținerea unei capacități excedentare ar putea duce la o comprimare a marjelor de profit și la reducerea investițiilor efectuate de concurenți sau chiar la eliminarea acestora de pe piață. Acest fapt ar putea duce la o situație în care concurenți care altfel ar fi putut să se mențină pe piață sunt forțați să iasă de pe piață. De asemenea, această situație poate împiedica întreprinderile să intre sau să se extindă pe piață și poate descuraja concurenții să inoveze, ceea ce duce la structuri de piață ineficiente, care pe termen lung dăunează și consumatorilor. Mai mult, disponibilitatea ajutorului poate să îi determine pe potențialii beneficiari să se complacă sau să adopte un comportament excesiv de riscant. Este probabil ca efectele pe termen lung asupra performanțelor generale din sectorul respectiv să fie negative. |
| --- | --- |

(108)

Unul dintre posibilele efecte negative ale ajutoarelor de stat este faptul că acestea împiedică mecanismul pieței să furnizeze rezultate eficiente prin recompensarea producătorilor celor mai eficienți și prin exercitarea de presiuni asupra celor mai puțini eficienți pentru ca aceștia să își îmbunătățească activitatea, să se restructureze sau să iasă de pe piață. O majorare semnificativă a capacității în urma ajutoarelor de stat pe o piață insuficient de performantă ar putea, în special, denatura în mod nejustificat concurența, întrucât crearea sau menținerea unei capacități excedentare ar putea duce la o comprimare a marjelor de profit și la reducerea investițiilor efectuate de concurenți sau chiar la eliminarea acestora de pe piață. Acest fapt ar putea duce la o situație în care concurenți care altfel ar fi putut să se mențină pe piață sunt forțați să iasă de pe piață. De asemenea, această situație poate împiedica întreprinderile să intre sau să se extindă pe piață și poate descuraja concurenții să inoveze, ceea ce duce la structuri de piață ineficiente, care pe termen lung dăunează și consumatorilor. Mai mult, disponibilitatea ajutorului poate să îi determine pe potențialii beneficiari să se complacă sau să adopte un comportament excesiv de riscant. Este probabil ca efectele pe termen lung asupra performanțelor generale din sectorul respectiv să fie negative.

| (109) | Ajutorul poate produce efecte negative și în ceea ce privește creșterea sau menținerea unei puteri semnificative de piață a beneficiarului. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct o putere semnificativă de piață, poate face acest lucru în mod indirect, descurajând extinderea concurenților existenți sau determinând eliminarea acestora de pe piață ori descurajând noii concurenți să intre pe piață. |
| --- | --- |

(109)

Ajutorul poate produce efecte negative și în ceea ce privește creșterea sau menținerea unei puteri semnificative de piață a beneficiarului. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct o putere semnificativă de piață, poate face acest lucru în mod indirect, descurajând extinderea concurenților existenți sau determinând eliminarea acestora de pe piață ori descurajând noii concurenți să intre pe piață.

| (110) | În afara denaturărilor de pe piețele de produse, ajutoarele regionale afectează, prin natura lor, și locația în care se desfășoară activitatea economică. Atunci când o zonă atrage o investiție în urma ajutorului, o alta pierde această oportunitate. Aceste efecte negative în zonele afectate de ajutor se pot resimți prin pierderea activității economice și pierderea de locuri de muncă, inclusiv la nivelul subcontractanților. Acestea se pot poate resimți și prin pierderea unor externalități pozitive (de exemplu, efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare etc.). |
| --- | --- |

(110)

În afara denaturărilor de pe piețele de produse, ajutoarele regionale afectează, prin natura lor, și locația în care se desfășoară activitatea economică. Atunci când o zonă atrage o investiție în urma ajutorului, o alta pierde această oportunitate. Aceste efecte negative în zonele afectate de ajutor se pot resimți prin pierderea activității economice și pierderea de locuri de muncă, inclusiv la nivelul subcontractanților. Acestea se pot poate resimți și prin pierderea unor externalități pozitive (de exemplu, efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare etc.).

| (111) | Specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le diferențiază pe acestea de alte forme de ajutoare orizontale. O caracteristică specială a ajutoarelor regionale este faptul că au drept scop influențarea investitorilor în alegerea locației proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din dezavantajele regionale și sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate fără a le devia pe cele din alte zone asistate, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea regiunii, ci și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru întregul SEE. În ceea ce privește eventualele efecte negative ale ajutoarelor regionale din punctul de vedere al locației, acestea sunt deja limitate într-o anumită măsură prin intermediul hărților ajutoarelor regionale, în care sunt definite exhaustiv zonele în care se pot acorda ajutoare regionale, ținând seama de obiectivele de echitate și de obiectivele politicii de coeziune, precum și de intensitățile maxime admise ale ajutoarelor. Cu toate acestea, pentru a evalua impactul efectiv al ajutorului asupra obiectivului de coeziune este important să se știe ce s-ar fi întâmplat în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(111)

Specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le diferențiază pe acestea de alte forme de ajutoare orizontale. O caracteristică specială a ajutoarelor regionale este faptul că au drept scop influențarea investitorilor în alegerea locației proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din dezavantajele regionale și sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate fără a le devia pe cele din alte zone asistate, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea regiunii, ci și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru întregul SEE. În ceea ce privește eventualele efecte negative ale ajutoarelor regionale din punctul de vedere al locației, acestea sunt deja limitate într-o anumită măsură prin intermediul hărților ajutoarelor regionale, în care sunt definite exhaustiv zonele în care se pot acorda ajutoare regionale, ținând seama de obiectivele de echitate și de obiectivele politicii de coeziune, precum și de intensitățile maxime admise ale ajutoarelor. Cu toate acestea, pentru a evalua impactul efectiv al ajutorului asupra obiectivului de coeziune este important să se știe ce s-ar fi întâmplat în absența ajutorului.

3.7.2.   Efecte negative evidente

| (112) | Autoritatea identifică o serie de situații în care efectele negative ale ajutorului compensează în mod evident orice efecte pozitive, astfel încât ajutorul nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(112)

Autoritatea identifică o serie de situații în care efectele negative ale ajutorului compensează în mod evident orice efecte pozitive, astfel încât ajutorul nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă.

| (113) | Autoritatea stabilește intensitățile maxime ale ajutoarelor. Acestea constituie o cerință minimă pentru asigurarea compatibilității, scopul acesteia fiind de a preveni utilizarea ajutoarelor de stat pentru proiecte în care raportul dintre cuantumul ajutorului și costurile eligibile este considerat ca fiind extrem de ridicat, având așadar un efect potențial de denaturare. De regulă, cu cât sunt mai accentuate efectele pozitive care pot fi generate de proiectul susținut și cu cât este mai mare necesitatea ajutorului respectiv, cu atât va fi mai ridicat plafonul maxim al intensității ajutoarelor. |
| --- | --- |

(113)

Autoritatea stabilește intensitățile maxime ale ajutoarelor. Acestea constituie o cerință minimă pentru asigurarea compatibilității, scopul acesteia fiind de a preveni utilizarea ajutoarelor de stat pentru proiecte în care raportul dintre cuantumul ajutorului și costurile eligibile este considerat ca fiind extrem de ridicat, având așadar un efect potențial de denaturare. De regulă, cu cât sunt mai accentuate efectele pozitive care pot fi generate de proiectul susținut și cu cât este mai mare necesitatea ajutorului respectiv, cu atât va fi mai ridicat plafonul maxim al intensității ajutoarelor.

| (114) | În situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției), atunci când crearea capacității de către proiect intervine pe o piață care este în declin absolut din punct de vedere structural, Autoritatea consideră acest demers ca fiind un efect negativ, fiind puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun efect pozitiv. |
| --- | --- |

(114)

În situațiile de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției), atunci când crearea capacității de către proiect intervine pe o piață care este în declin absolut din punct de vedere structural, Autoritatea consideră acest demers ca fiind un efect negativ, fiind puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun efect pozitiv.

| (115) | În situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind locația), în cazul în care, în absența ajutorului, investiția ar fi fost localizată într-o regiune cu o intensitate a ajutoarelor regionale superioară sau similară celei din regiunea vizată, se va considera că acordarea ajutorului ar avea un efect negativ care este improbabil să fie compensat de vreun efect pozitiv, deoarece este contrar obiectivului ajutoarelor regionale. |
| --- | --- |

(115)

În situațiile de tipul scenariului 2 (decizii privind locația), în cazul în care, în absența ajutorului, investiția ar fi fost localizată într-o regiune cu o intensitate a ajutoarelor regionale superioară sau similară celei din regiunea vizată, se va considera că acordarea ajutorului ar avea un efect negativ care este improbabil să fie compensat de vreun efect pozitiv, deoarece este contrar obiectivului ajutoarelor regionale.

| (116) | În cazul în care beneficiarul închide o activitate identică sau similară în altă zonă din SEE și mută activitatea respectivă în zona vizată și, dacă există o legătură de cauzalitate între ajutor și relocare, acest fapt va reprezenta un efect negativ, fiind puțin probabil ca acesta să fie compensat prin elemente pozitive. |
| --- | --- |

(116)

În cazul în care beneficiarul închide o activitate identică sau similară în altă zonă din SEE și mută activitatea respectivă în zona vizată și, dacă există o legătură de cauzalitate între ajutor și relocare, acest fapt va reprezenta un efect negativ, fiind puțin probabil ca acesta să fie compensat prin elemente pozitive.

| (117) | Atunci când evaluează măsurile notificate, Autoritatea va solicita toate informațiile necesare pentru a analiza dacă ajutoarele de stat ar avea sau nu ca efect pierderi substanțiale de locuri de muncă în locațiile existente din SEE. |
| --- | --- |

(117)

Atunci când evaluează măsurile notificate, Autoritatea va solicita toate informațiile necesare pentru a analiza dacă ajutoarele de stat ar avea sau nu ca efect pierderi substanțiale de locuri de muncă în locațiile existente din SEE.

3.7.3.   Schemele de ajutoare pentru investiții

| (118) | Schemele de ajutoare pentru investiții nu trebuie să ducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. În special, chiar dacă denaturările pot fi considerate ca fiind limitate la nivel individual (cu condiția să fie îndeplinite toate criteriile pentru ajutoarele pentru investiții), atunci când sunt cumulate, schemele ar putea totuși să ducă la denaturări semnificative. Astfel de denaturări ar putea viza piețele de producție prin crearea sau agravarea unui caz de capacitate excedentară sau prin crearea, creșterea ori menținerea unei puteri semnificative de piață a unor beneficiari într-un mod care va afecta stimulentele dinamice. Ajutoarele acordate în baza schemelor ar putea duce, de asemenea, la pierderea semnificativă a activității economice în alte zone ale SEE. În cazul unei scheme axate pe anumite sectoare, riscul unor astfel de denaturări este chiar mai ridicat. |
| --- | --- |

(118)

Schemele de ajutoare pentru investiții nu trebuie să ducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. În special, chiar dacă denaturările pot fi considerate ca fiind limitate la nivel individual (cu condiția să fie îndeplinite toate criteriile pentru ajutoarele pentru investiții), atunci când sunt cumulate, schemele ar putea totuși să ducă la denaturări semnificative. Astfel de denaturări ar putea viza piețele de producție prin crearea sau agravarea unui caz de capacitate excedentară sau prin crearea, creșterea ori menținerea unei puteri semnificative de piață a unor beneficiari într-un mod care va afecta stimulentele dinamice. Ajutoarele acordate în baza schemelor ar putea duce, de asemenea, la pierderea semnificativă a activității economice în alte zone ale SEE. În cazul unei scheme axate pe anumite sectoare, riscul unor astfel de denaturări este chiar mai ridicat.

| (119) | Prin urmare, statul AELS trebuie să demonstreze că aceste efecte negative vor fi limitate la minimum, ținând seama, de exemplu, de amploarea proiectelor în cauză, de valorile individuale și cumulate ale ajutoarelor, de beneficiarii preconizați, precum și de caracteristicile sectoarelor vizate. Pentru a permite Autorității să analizeze efectele negative probabile, statul AELS ar putea prezenta orice evaluare a impactului de care dispune, precum și evaluări ex post efectuate pentru scheme similare anterioare. |
| --- | --- |

(119)

Prin urmare, statul AELS trebuie să demonstreze că aceste efecte negative vor fi limitate la minimum, ținând seama, de exemplu, de amploarea proiectelor în cauză, de valorile individuale și cumulate ale ajutoarelor, de beneficiarii preconizați, precum și de caracteristicile sectoarelor vizate. Pentru a permite Autorității să analizeze efectele negative probabile, statul AELS ar putea prezenta orice evaluare a impactului de care dispune, precum și evaluări ex post efectuate pentru scheme similare anterioare.

| (120) | Atunci când acordă ajutorul unor proiecte individuale în cadrul unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice și să confirme că ajutorul nu creează efectele negative evidente descrise la punctul 115. În cazul ajutoarelor pentru care trebuie indicată locația alternativă care ar fi fost aleasă în absența ajutorului, această verificare se poate baza pe informațiile primite de la beneficiarul care solicită ajutorul și pe declarația prezentată în formularul de cerere standard. |
| --- | --- |

(120)

Atunci când acordă ajutorul unor proiecte individuale în cadrul unei scheme, autoritatea care acordă ajutorul trebuie să verifice și să confirme că ajutorul nu creează efectele negative evidente descrise la punctul 115. În cazul ajutoarelor pentru care trebuie indicată locația alternativă care ar fi fost aleasă în absența ajutorului, această verificare se poate baza pe informațiile primite de la beneficiarul care solicită ajutorul și pe declarația prezentată în formularul de cerere standard.

3.7.4.   Ajutoarele individuale pentru investiții care fac obiectul notificării

| (121) | La evaluarea efectelor negative ale ajutoarelor care fac obiectul notificării, Autoritatea face distincție între cele două scenarii contrafactuale descrise la punctele 100 și 101 de mai sus. |
| --- | --- |

(121)

La evaluarea efectelor negative ale ajutoarelor care fac obiectul notificării, Autoritatea face distincție între cele două scenarii contrafactuale descrise la punctele 100 și 101 de mai sus.

3.7.4.1.   Situații de tipul scenariului 1 (decizii de realizare a investiției)

| (122) | În situațiile de tipul scenariului 1, Autoritatea evidențiază, în special, efectele negative legate de cumularea capacităților de producție excedentare în sectoarele aflate în declin, de împiedicarea ieșirii de pe piață și de conceptul de putere semnificativă de piață. Aceste efecte negative sunt descrise mai jos la punctele 123-132 și trebuie contracarate de efectele pozitive ale ajutorului. Cu toate acestea, în cazul în care se stabilește că ajutorul ar avea ca rezultat efectele negative evidente descrise la punctul 114, ajutorul respectiv nu poate fi considerat compatibil cu piața internă, întrucât este puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun element pozitiv. |
| --- | --- |

(122)

În situațiile de tipul scenariului 1, Autoritatea evidențiază, în special, efectele negative legate de cumularea capacităților de producție excedentare în sectoarele aflate în declin, de împiedicarea ieșirii de pe piață și de conceptul de putere semnificativă de piață. Aceste efecte negative sunt descrise mai jos la punctele 123-132 și trebuie contracarate de efectele pozitive ale ajutorului. Cu toate acestea, în cazul în care se stabilește că ajutorul ar avea ca rezultat efectele negative evidente descrise la punctul 114, ajutorul respectiv nu poate fi considerat compatibil cu piața internă, întrucât este puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun element pozitiv.

| (123) | Pentru a identifica și pentru a evalua eventualele denaturări ale concurenței și schimburilor comerciale, statele AELS ar trebui să furnizeze dovezi care să permită Autorității să identifice piețele de produse vizate (adică produsele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului) și să identifice concurenții și clienții/consumatorii afectați. |
| --- | --- |

(123)

Pentru a identifica și pentru a evalua eventualele denaturări ale concurenței și schimburilor comerciale, statele AELS ar trebui să furnizeze dovezi care să permită Autorității să identifice piețele de produse vizate (adică produsele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului) și să identifice concurenții și clienții/consumatorii afectați.

| (124) | Autoritatea va utiliza diverse criterii pentru a evalua aceste eventuale denaturări precum structura pieței produsului în cauză, performanțele pieței (piață în scădere sau în creștere), procesul de selecție a beneficiarului ajutorului, barierele la intrare și la ieșire, gradul de diferențiere a produsului. |
| --- | --- |

(124)

Autoritatea va utiliza diverse criterii pentru a evalua aceste eventuale denaturări precum structura pieței produsului în cauză, performanțele pieței (piață în scădere sau în creștere), procesul de selecție a beneficiarului ajutorului, barierele la intrare și la ieșire, gradul de diferențiere a produsului.

| (125) | Faptul că o întreprindere apelează în mod sistematic la ajutoare de stat ar putea indica faptul că întreprinderea respectivă nu este în măsură să facă față concurenței fără sprijin sau că beneficiază de avantaje necuvenite comparativ cu concurenții săi. |
| --- | --- |

(125)

Faptul că o întreprindere apelează în mod sistematic la ajutoare de stat ar putea indica faptul că întreprinderea respectivă nu este în măsură să facă față concurenței fără sprijin sau că beneficiază de avantaje necuvenite comparativ cu concurenții săi.

| (126) | Autoritatea distinge două surse principale ale eventualelor efecte negative asupra piețelor de produse:






  (a) | cazurile de majorare substanțială a capacității, care creează o situație de capacitate excedentară sau agravează o astfel de situație, mai ales pe o piață aflată în declin; și |
| --- | --- | --- |

(126)

Autoritatea distinge două surse principale ale eventualelor efecte negative asupra piețelor de produse:

(a)

cazurile de majorare substanțială a capacității, care creează o situație de capacitate excedentară sau agravează o astfel de situație, mai ales pe o piață aflată în declin; și

| (b) | cazurile în care beneficiarul ajutorului deține o putere semnificativă de piață. |
| --- | --- |

(b)

cazurile în care beneficiarul ajutorului deține o putere semnificativă de piață.

| (127) | Pentru a evalua dacă ajutorul poate servi la crearea sau la menținerea unor structuri de piață ineficiente, Autoritatea va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și va determina dacă piața este neperformantă. |
| --- | --- |

(127)

Pentru a evalua dacă ajutorul poate servi la crearea sau la menținerea unor structuri de piață ineficiente, Autoritatea va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și va determina dacă piața este neperformantă.

| (128) | În cazul în care piața vizată este în creștere, în mod normal există mai puține motive să se considere că ajutorul va afecta stimulentele dinamice sau că va împiedica în mod nejustificat ieșirea de pe piață sau intrarea pe piață. |
| --- | --- |

(128)

În cazul în care piața vizată este în creștere, în mod normal există mai puține motive să se considere că ajutorul va afecta stimulentele dinamice sau că va împiedica în mod nejustificat ieșirea de pe piață sau intrarea pe piață.

| (129) | Situația este mai problematică în cazul piețelor aflate în declin. În acest sens, Autoritatea face distincția între cazurile în care, pe termen lung, piața relevantă este în mod structural în declin (adică înregistrează o rată de creștere negativă) și cazurile în care piața relevantă se află într-un declin relativ (adică înregistrează o rată de creștere pozitivă, însă nu depășește o rată de creștere de referință). |
| --- | --- |

(129)

Situația este mai problematică în cazul piețelor aflate în declin. În acest sens, Autoritatea face distincția între cazurile în care, pe termen lung, piața relevantă este în mod structural în declin (adică înregistrează o rată de creștere negativă) și cazurile în care piața relevantă se află într-un declin relativ (adică înregistrează o rată de creștere pozitivă, însă nu depășește o rată de creștere de referință).

| (130) | Performanța insuficientă a pieței va fi măsurată, în mod normal, în raport cu PIB-ul SEE din ultimii trei ani anteriori datei de începere a proiectului (rata de referință); performanța poate fi stabilită și pe baza ratelor de creștere anticipate pentru următorii trei, până la cinci ani. Indicatorii pot include creșterea viitoare previzibilă a pieței în cauză și ratele anticipate de utilizare a capacității, precum și posibilul impact al creșterii capacității asupra concurenților, prin efectele sale asupra prețurilor și a marjelor de profit. |
| --- | --- |

(130)

Performanța insuficientă a pieței va fi măsurată, în mod normal, în raport cu PIB-ul SEE din ultimii trei ani anteriori datei de începere a proiectului (rata de referință); performanța poate fi stabilită și pe baza ratelor de creștere anticipate pentru următorii trei, până la cinci ani. Indicatorii pot include creșterea viitoare previzibilă a pieței în cauză și ratele anticipate de utilizare a capacității, precum și posibilul impact al creșterii capacității asupra concurenților, prin efectele sale asupra prețurilor și a marjelor de profit.

| (131) | În unele cazuri, este posibil ca evaluarea creșterii pieței de produse în SEE să nu fie adecvată pentru evaluarea integrală a efectelor ajutorului, în special dacă piața geografică este mondială. În aceste situații, Autoritatea va analiza efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței în cauză, în special posibilitatea ca acestea să elimine producători din SEE. |
| --- | --- |

(131)

În unele cazuri, este posibil ca evaluarea creșterii pieței de produse în SEE să nu fie adecvată pentru evaluarea integrală a efectelor ajutorului, în special dacă piața geografică este mondială. În aceste situații, Autoritatea va analiza efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței în cauză, în special posibilitatea ca acestea să elimine producători din SEE.

| (132) | Pentru a evalua existența unei puteri semnificative de piață, Autoritatea va ține seama de poziția beneficiarului pe o anumită perioadă de timp înainte de primirea ajutorului și de poziția pe piață preconizată după finalizarea investiției. Autoritatea va ține seama de cotele de piață ale beneficiarului, precum și de cotele de piață ale concurenților acestuia și de alți factori relevanți, cum ar fi, de exemplu, structura pieței, analizând concentrarea pe piață, posibilele bariere la intrare (41), puterea de cumpărare (42), și barierele în calea extinderii sau ieșirii. |
| --- | --- |

(132)

Pentru a evalua existența unei puteri semnificative de piață, Autoritatea va ține seama de poziția beneficiarului pe o anumită perioadă de timp înainte de primirea ajutorului și de poziția pe piață preconizată după finalizarea investiției. Autoritatea va ține seama de cotele de piață ale beneficiarului, precum și de cotele de piață ale concurenților acestuia și de alți factori relevanți, cum ar fi, de exemplu, structura pieței, analizând concentrarea pe piață, posibilele bariere la intrare (41), puterea de cumpărare (42), și barierele în calea extinderii sau ieșirii.

3.7.4.2.   Situații de tipul scenariului 2 (decizii privind alegerea locației)

| (133) | În cazul în care în urma analizei scenariului contrafactual rezultă că în absența ajutorului investiția s-ar fi realizat într-o altă locație (scenariul 2) care aparține de aceeași piață geografică a produsului vizat și dacă ajutorul este proporțional, eventualele efecte în ceea ce privește capacitatea excedentară sau puterea semnificativă de piață ar fi, în principiu, aceleași, indiferent de acordarea sau nu a ajutorului. În astfel de cazuri, este posibil ca efectele pozitive ale ajutorului să fie mai semnificative decât efectele negative limitate asupra concurenței. Cu toate acestea, atunci când locația alternativă se află în SEE, Autoritatea verifică, în principal, efectele negative legate de respectiva locație alternativă; prin urmare, dacă ajutorul creează efectele negative evidente descrise la punctele 115-116, ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu piața internă, întrucât este puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun element pozitiv. |
| --- | --- |

(133)

În cazul în care în urma analizei scenariului contrafactual rezultă că în absența ajutorului investiția s-ar fi realizat într-o altă locație (scenariul 2) care aparține de aceeași piață geografică a produsului vizat și dacă ajutorul este proporțional, eventualele efecte în ceea ce privește capacitatea excedentară sau puterea semnificativă de piață ar fi, în principiu, aceleași, indiferent de acordarea sau nu a ajutorului. În astfel de cazuri, este posibil ca efectele pozitive ale ajutorului să fie mai semnificative decât efectele negative limitate asupra concurenței. Cu toate acestea, atunci când locația alternativă se află în SEE, Autoritatea verifică, în principal, efectele negative legate de respectiva locație alternativă; prin urmare, dacă ajutorul creează efectele negative evidente descrise la punctele 115-116, ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu piața internă, întrucât este puțin probabil ca acesta să fie compensat de vreun element pozitiv.

3.7.5.   Schemele de ajutoare de exploatare

| (134) | În cazul în care ajutorul este necesar și proporțional în vederea îndeplinirii obiectivului comun prezentat în subsecțiunea 3.2.3, este probabil ca efectele negative ale ajutorului să fie compensate prin efecte pozitive. Cu toate acestea, în unele cazuri, ajutorul poate rezulta în modificări ale structurii pieței sau ale caracteristicilor unui sector de activitate sau ale unei industrii, fapt care ar putea denatura semnificativ concurența prin bariere la intrarea sau la ieșirea de pe piață, prin efecte de substituire sau prin devierea fluxurilor comerciale. În astfel de cazuri, este puțin probabil ca efectele negative identificate să fie compensate prin efecte pozitive. |
| --- | --- |

(134)

În cazul în care ajutorul este necesar și proporțional în vederea îndeplinirii obiectivului comun prezentat în subsecțiunea 3.2.3, este probabil ca efectele negative ale ajutorului să fie compensate prin efecte pozitive. Cu toate acestea, în unele cazuri, ajutorul poate rezulta în modificări ale structurii pieței sau ale caracteristicilor unui sector de activitate sau ale unei industrii, fapt care ar putea denatura semnificativ concurența prin bariere la intrarea sau la ieșirea de pe piață, prin efecte de substituire sau prin devierea fluxurilor comerciale. În astfel de cazuri, este puțin probabil ca efectele negative identificate să fie compensate prin efecte pozitive.

3.8.   TRANSPARENȚA

| (135) | Statele AELS vor publica pe un site central sau pe un singur site care preia informații de pe mai multe site-uri (de exemplu, site-uri regionale) cel puțin următoarele informații privind măsurile de ajutor de stat ce fac obiectul notificării: textul schemei de ajutoare notificate și dispozițiile de punere în aplicare aferente, autoritatea care acordă ajutorul, beneficiarii individuali, cuantumul ajutorului per beneficiar și intensitatea ajutorului. Aceste cerințe sunt aplicabile atât ajutoarelor individuale acordate în baza schemelor ce fac obiectul notificării, cât și ajutoarelor ad-hoc. Aceste informații trebuie publicate după adoptarea deciziei de acordare a ajutorului, trebuie păstrate cel puțin 10 ani și trebuie puse la dispoziția publicului larg, fără restricții (43). |
| --- | --- |

(135)

Statele AELS vor publica pe un site central sau pe un singur site care preia informații de pe mai multe site-uri (de exemplu, site-uri regionale) cel puțin următoarele informații privind măsurile de ajutor de stat ce fac obiectul notificării: textul schemei de ajutoare notificate și dispozițiile de punere în aplicare aferente, autoritatea care acordă ajutorul, beneficiarii individuali, cuantumul ajutorului per beneficiar și intensitatea ajutorului. Aceste cerințe sunt aplicabile atât ajutoarelor individuale acordate în baza schemelor ce fac obiectul notificării, cât și ajutoarelor ad-hoc. Aceste informații trebuie publicate după adoptarea deciziei de acordare a ajutorului, trebuie păstrate cel puțin 10 ani și trebuie puse la dispoziția publicului larg, fără restricții (43).

4.   EVALUARE

| (136) | Pentru a obține garanții suplimentare ale limitării numărului denaturărilor concurenței și ale schimburilor comerciale, Autoritatea poate solicita ca anumite scheme să aibă un termen-limită (de regulă de până la 4 ani) și să fie supuse evaluării la care se face referire la punctul 27. |
| --- | --- |

(136)

Pentru a obține garanții suplimentare ale limitării numărului denaturărilor concurenței și ale schimburilor comerciale, Autoritatea poate solicita ca anumite scheme să aibă un termen-limită (de regulă de până la 4 ani) și să fie supuse evaluării la care se face referire la punctul 27.

| (137) | Vor fi evaluate schemele care au un efect potențial ridicat de denaturare, adică acele scheme care pot restricționa concurența în mod semnificativ, dacă modul lor de punere în aplicare nu este revizuit în timp util. |
| --- | --- |

(137)

Vor fi evaluate schemele care au un efect potențial ridicat de denaturare, adică acele scheme care pot restricționa concurența în mod semnificativ, dacă modul lor de punere în aplicare nu este revizuit în timp util.

| (138) | Având în vedere obiectivele evaluării și pentru a nu impune o povară disproporționată pentru statele AELS în ceea ce privește cuantumurile mai mici ale ajutoarelor, această obligație poate fi impusă doar în cazul schemelor de ajutor cu bugete mari, care au caracteristici noi, sau atunci când se preconizează că vor exista schimbări semnificative ale pieței, tehnologiei sau în materie de reglementare. Evaluarea trebuie efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat pe baza unei metodologii comune (44) și trebuie făcută publică. Evaluarea trebuie prezentată Autorității cu suficient timp înainte pentru a permite să se analizeze posibilitatea prelungirii schemei de ajutoare și, în orice caz, la expirarea schemei. Domeniul de aplicare și metodologia acestei evaluări vor fi specificate în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Orice măsură de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar trebuie să țină seama de rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

(138)

Având în vedere obiectivele evaluării și pentru a nu impune o povară disproporționată pentru statele AELS în ceea ce privește cuantumurile mai mici ale ajutoarelor, această obligație poate fi impusă doar în cazul schemelor de ajutor cu bugete mari, care au caracteristici noi, sau atunci când se preconizează că vor exista schimbări semnificative ale pieței, tehnologiei sau în materie de reglementare. Evaluarea trebuie efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat pe baza unei metodologii comune (44) și trebuie făcută publică. Evaluarea trebuie prezentată Autorității cu suficient timp înainte pentru a permite să se analizeze posibilitatea prelungirii schemei de ajutoare și, în orice caz, la expirarea schemei. Domeniul de aplicare și metodologia acestei evaluări vor fi specificate în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Orice măsură de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar trebuie să țină seama de rezultatele evaluării.

5.   HĂRȚILE AJUTOARELOR REGIONALE

| (139) | În această secțiune, Autoritatea specifică criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile de la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. Zonele care îndeplinesc aceste criterii și pe care un stat AELS intenționează să le numească zone „a” sau zone „c” trebuie identificate pe o hartă a ajutoarelor regionale care trebuie notificată Autorității și aprobată de aceasta înainte de a se putea acorda ajutoare regionale întreprinderilor din zonele desemnate. Hărțile trebuie să specifice, de asemenea, intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(139)

În această secțiune, Autoritatea specifică criteriile pentru identificarea zonelor care îndeplinesc condițiile de la articolul 61 alineatul (3) literele (a) și (c) din Acordul privind SEE. Zonele care îndeplinesc aceste criterii și pe care un stat AELS intenționează să le numească zone „a” sau zone „c” trebuie identificate pe o hartă a ajutoarelor regionale care trebuie notificată Autorității și aprobată de aceasta înainte de a se putea acorda ajutoare regionale întreprinderilor din zonele desemnate. Hărțile trebuie să specifice, de asemenea, intensitățile maxime ale ajutoarelor aplicabile în zonele respective.

5.1.   POPULAȚIA CARE POATE BENEFICIA DE AJUTOARE REGIONALE

| (140) | Având în vedere faptul că ajutoarele de stat regionale derogă de la interdicția generală privind ajutoarele de stat prevăzută la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că acoperirea demografică totală în regiunile asistate din statele AELS trebuie să fie mai mică decât cea a zonelor nedesemnate. |
| --- | --- |

(140)

Având în vedere faptul că ajutoarele de stat regionale derogă de la interdicția generală privind ajutoarele de stat prevăzută la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că acoperirea demografică totală în regiunile asistate din statele AELS trebuie să fie mai mică decât cea a zonelor nedesemnate.

| (141) | În orientările privind ajutoarele de stat regionale ale Autorității pentru perioada 20072013 (45) acoperirea demografică la nivel național a fost stabilită în funcție de regiunile cu o densitate scăzută a populației, în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Plafonul național al populației a fost stabilit la 29,08 % pentru Norvegia și la 31,6 % pentru Islanda. |
| --- | --- |

(141)

În orientările privind ajutoarele de stat regionale ale Autorității pentru perioada 20072013 (45) acoperirea demografică la nivel național a fost stabilită în funcție de regiunile cu o densitate scăzută a populației, în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Plafonul național al populației a fost stabilit la 29,08 % pentru Norvegia și la 31,6 % pentru Islanda.

| (142) | Statele AELS au anumite specificități care trebuie să fie luate în considerare la determinarea acoperii demografice eligibile:






  (a) | ca urmare a PIB-ului relativ ridicat pe cap de locuitor din statele AELS, nicio regiune nu se califică pentru derogare de la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE (46); |
| --- | --- | --- |

(142)

Statele AELS au anumite specificități care trebuie să fie luate în considerare la determinarea acoperii demografice eligibile:

(a)

ca urmare a PIB-ului relativ ridicat pe cap de locuitor din statele AELS, nicio regiune nu se califică pentru derogare de la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE (46);

| (b) | multe regiuni din cadrul statelor AELS sunt regiuni cu o densitate scăzută a populației. |
| --- | --- |

(b)

multe regiuni din cadrul statelor AELS sunt regiuni cu o densitate scăzută a populației.

Având în vedere specificitățile, Autoritatea va stabili acoperirea demografică națională în funcție de regiunile cu o densitate scăzută a populației, astfel cum se prevede în orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (47).

Norvegia deține opt regiuni statistice la nivelul 3 cu o densitate scăzută a populației, care reprezintă 25,51 % din populația Norvegiei. În consecință, acoperirea demografică națională pentru Norvegia pentru perioada 2014-2020 este de 25,51 %.

Islanda deține în total 2 regiuni statistice la nivelul 3, una dintre acestea având o densitate scăzută a populației, care înseamnă 36,5 % din populația Islandei. În consecință, acoperirea demografică națională pentru Islanda pentru perioada 2014-2020 este de 36,5 %.

Liechtenstein nu deține regiuni cu o densitate scăzută a populației și, prin urmare, nicio o regiune care să fie eligibilă în acest sens.

5.2.   DEROGAREA PREVĂZUTĂ LA ARTICOLUL NR. 61 ALINEATUL (3) LITERA (a) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

| (143) | Articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE prevede faptul că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Conform deciziei Curții de Justiție, „utilizarea termenilor «anormal» și «extrem» la articolul 107 alineatul (3) litera (a) (din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) indică faptul că scutirea vizează numai zonele în care situația economică este extrem de nefavorabilă comparativ cu [Uniunea] în ansamblu” (48). |
| --- | --- |

(143)

Articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE prevede faptul că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Conform deciziei Curții de Justiție, „utilizarea termenilor «anormal» și «extrem» la articolul 107 alineatul (3) litera (a) (din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) indică faptul că scutirea vizează numai zonele în care situația economică este extrem de nefavorabilă comparativ cu [Uniunea] în ansamblu” (48).

| (144) | Autoritatea consideră că au fost îndeplinite condițiile de la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE dacă regiunea statistică la nivelul 2 are au un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor, cuantificat în standarde ale puterii de cumpărare (SCP), mai mic de 75 % din media SEE. PIB-ul pe cap de locuitor (49) pentru fiecare regiune și media SEE care va fi utilizată în analiză sunt determinate pe baza statisticilor oficiale relevante. Cu toate acestea, nu există o regiune statistică la nivelul 2 în statele SEE care să îndeplinească în prezent această condiție (50). Prin urmare, nicio regiune din statele AELS nu face obiectul derogării prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(144)

Autoritatea consideră că au fost îndeplinite condițiile de la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE dacă regiunea statistică la nivelul 2 are au un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor, cuantificat în standarde ale puterii de cumpărare (SCP), mai mic de 75 % din media SEE. PIB-ul pe cap de locuitor (49) pentru fiecare regiune și media SEE care va fi utilizată în analiză sunt determinate pe baza statisticilor oficiale relevante. Cu toate acestea, nu există o regiune statistică la nivelul 2 în statele SEE care să îndeplinească în prezent această condiție (50). Prin urmare, nicio regiune din statele AELS nu face obiectul derogării prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE.

5.3.   DEROGAREA PREVĂZUTĂ LA ARTICOLUL 61 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

| (145) | Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. Conform Curții de Justiție, „derogarea de la articolul [107] alineatul (3) litera (c) [...] permite dezvoltarea anumitor zone fără a fi restricționată de condițiile economice prevăzute la articolul [107] alineatul (3) litera (a), cu condiția ca un astfel de ajutor să «nu modifice în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun». Această dispoziție împuternicește Comisia să autorizeze ajutoarele destinate să stimuleze dezvoltarea economică a zonelor unui stat membru al UE care sunt defavorizate în raport cu media națională” (51). În opinia Autorității, același lucru se aplică în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(145)

Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. Conform Curții de Justiție, „derogarea de la articolul [107] alineatul (3) litera (c) [...] permite dezvoltarea anumitor zone fără a fi restricționată de condițiile economice prevăzute la articolul [107] alineatul (3) litera (a), cu condiția ca un astfel de ajutor să «nu modifice în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun». Această dispoziție împuternicește Comisia să autorizeze ajutoarele destinate să stimuleze dezvoltarea economică a zonelor unui stat membru al UE care sunt defavorizate în raport cu media națională” (51). În opinia Autorității, același lucru se aplică în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

| (146) | Comisia Europeană a definit în orientările sale corespunzătoare metodologia care urmează să fie aplicată în vederea determinării acoperirii demografice naționale eligibile în cadrul statelor membre. Această metodă implică următoarele: |
| --- | --- |

(146)

Comisia Europeană a definit în orientările sale corespunzătoare metodologia care urmează să fie aplicată în vederea determinării acoperirii demografice naționale eligibile în cadrul statelor membre. Această metodă implică următoarele:

| (147) | Conform orientărilor Comisiei, există două categorii de zone „c”:






  (a) | zonele care îndeplinesc anumite condiții prestabilite și care pot fi astfel definite de un stat membru al UE ca zone „c” fără alte justificări („zone «c» predefinite”); |
| --- | --- | --- |

(147)

Conform orientărilor Comisiei, există două categorii de zone „c”:

(a)

zonele care îndeplinesc anumite condiții prestabilite și care pot fi astfel definite de un stat membru al UE ca zone „c” fără alte justificări („zone «c» predefinite”);

| (b) | zonele pe care un stat membru al UE le poate desemna, în mod discreționar, drept zone „c”, cu condiția ca respectivul stat membru al UE să demonstreze că astfel de zone îndeplinesc anumite criterii socioeconomice („zone «c» care nu sunt predefinite”). |
| --- | --- |

(b)

zonele pe care un stat membru al UE le poate desemna, în mod discreționar, drept zone „c”, cu condiția ca respectivul stat membru al UE să demonstreze că astfel de zone îndeplinesc anumite criterii socioeconomice („zone «c» care nu sunt predefinite”).

| (148) | Acoperirea pentru zonele „c” predefinite, în conformitate cu orientările Comisiei, este alocată pe baza unei metodologii de alocare specifice, prevăzute în secțiunea 5.3.1 din respectivele orientări. Această metodologie implică faptul că fostele zone „a” pe parcursul perioadei 2011-2013, alături de zonele cu densitate foarte scăzută a populației, sunt considerate zone „c” predefinite. Având în vederea faptul că statele AELS nu au nicio regiune „a” pe parcursul acestei perioade, numai zonele cu o densitate scăzută a populației se încadrează în această categorie. |
| --- | --- |

(148)

Acoperirea pentru zonele „c” predefinite, în conformitate cu orientările Comisiei, este alocată pe baza unei metodologii de alocare specifice, prevăzute în secțiunea 5.3.1 din respectivele orientări. Această metodologie implică faptul că fostele zone „a” pe parcursul perioadei 2011-2013, alături de zonele cu densitate foarte scăzută a populației, sunt considerate zone „c” predefinite. Având în vederea faptul că statele AELS nu au nicio regiune „a” pe parcursul acestei perioade, numai zonele cu o densitate scăzută a populației se încadrează în această categorie.

5.3.1.   Zone „c” predefinite

| (149) | Pentru zonele cu o densitate scăzută a populației, un stat AELS ar trebui să desemneze, în principiu, regiunile statistice la nivelul 2 cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau regiunile statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2. Cu toate acestea, un stat AELS poate desemna anumite părți din regiunile statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate cu regiunile statistice la nivelul 3, cu condiția ca zonele desemnate să aibă mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 și ca desemnarea lor să nu depășească alocarea specifică a acoperirii „c” menționate la punctul 142. Cu toate acestea, un stat AELS poate desemna anumite părți din regiunile statistice la nivelul 2 pentru Norvegia și la nivelul 3 pentru Islanda cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate adiacente regiunilor statistice, cu condiția ca zonele desemnate să aibă mai puțin de 8 locuitori pe km2 și ca desemnarea lor să nu depășească alocarea specifică a acoperirii „c” menționate la punctul 142. |
| --- | --- |

(149)

Pentru zonele cu o densitate scăzută a populației, un stat AELS ar trebui să desemneze, în principiu, regiunile statistice la nivelul 2 cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau regiunile statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2. Cu toate acestea, un stat AELS poate desemna anumite părți din regiunile statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate cu regiunile statistice la nivelul 3, cu condiția ca zonele desemnate să aibă mai puțin de 12,5 locuitori pe km2 și ca desemnarea lor să nu depășească alocarea specifică a acoperirii „c” menționate la punctul 142. Cu toate acestea, un stat AELS poate desemna anumite părți din regiunile statistice la nivelul 2 pentru Norvegia și la nivelul 3 pentru Islanda cu mai puțin de 8 locuitori pe km2 sau alte zone învecinate adiacente regiunilor statistice, cu condiția ca zonele desemnate să aibă mai puțin de 8 locuitori pe km2 și ca desemnarea lor să nu depășească alocarea specifică a acoperirii „c” menționate la punctul 142.

5.3.2.   Zone „c” care nu sunt predefinite

| (150) | Autoritatea consideră că criteriile utilizate de statele AELS în vederea desemnării zonelor „c” ar trebui să reflecte diversitatea situațiilor în care s-ar justifica acordarea ajutoarelor regionale. Prin urmare, criteriile ar trebui să vizeze anumite probleme socioeconomice, geografice sau structurale care pot apărea în zonele „c” și să ofere garanții suficiente potrivit cărora acordarea ajutoarelor de stat regionale nu va modifica în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun. |
| --- | --- |

(150)

Autoritatea consideră că criteriile utilizate de statele AELS în vederea desemnării zonelor „c” ar trebui să reflecte diversitatea situațiilor în care s-ar justifica acordarea ajutoarelor regionale. Prin urmare, criteriile ar trebui să vizeze anumite probleme socioeconomice, geografice sau structurale care pot apărea în zonele „c” și să ofere garanții suficiente potrivit cărora acordarea ajutoarelor de stat regionale nu va modifica în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun.

| (151) | Astfel, un stat AELS poate desemna ca zone „c” acele zone „c” care nu sunt predefinite pe baza criteriilor de mai jos:






  (a) | criteriul 1: zone învecinate cu cel puțin 100 000 de locuitori (52) situate în regiuni statistice la nivelul 2 sau la nivelul 3 care au:






  — | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(151)

Astfel, un stat AELS poate desemna ca zone „c” acele zone „c” care nu sunt predefinite pe baza criteriilor de mai jos:

(a)

criteriul 1: zone învecinate cu cel puțin 100 000 de locuitori (52) situate în regiuni statistice la nivelul 2 sau la nivelul 3 care au:

—

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27; sau

| — | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (53); |
| --- | --- |

—

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (53);

| (b) | criteriul 2: regiuni statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 100 000 de locuitori care au:






  — | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

criteriul 2: regiuni statistice la nivelul 3 cu mai puțin de 100 000 de locuitori care au:

—

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27; sau

| — | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională; |
| --- | --- |

—

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională;

| (c) | criteriul 3: insule sau zone învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară (de exemplu, peninsule sau zone montane) care au:






  — | un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27 (54); sau |
| --- | --- | --- |

(c)

criteriul 3: insule sau zone învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară (de exemplu, peninsule sau zone montane) care au:

—

un PIB pe cap de locuitor mai mic sau egal cu media UE-27 (54); sau

| — | o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (55); sau |
| --- | --- |

—

o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională (55); sau

| — | mai puțin de 5 000 de locuitori; |
| --- | --- |

—

mai puțin de 5 000 de locuitori;

| (d) | criteriul 4: regiuni statistice la nivelul 3 sau părți din regiuni statistice la nivelul 3 care formează zone învecinate care sunt adiacente unei zone „a” sau care au o graniță teritorială comună cu o țară care nu aparține SEE sau Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS); |
| --- | --- |

(d)

criteriul 4: regiuni statistice la nivelul 3 sau părți din regiuni statistice la nivelul 3 care formează zone învecinate care sunt adiacente unei zone „a” sau care au o graniță teritorială comună cu o țară care nu aparține SEE sau Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS);

| (e) | criteriul 5: zone învecinate cu cel puțin 50 000 de locuitori (56) care se confruntă cu schimbări structurale majore sau care se află în declin relativ grav, cu condiția ca astfel de zone să nu fie situate în regiuni statistice la nivelul 3 sau în zone învecinate care îndeplinesc condițiile pentru a fi desemnate ca zone predefinite sau să nu se încadreze la criteriile 1-4 (57). |
| --- | --- |

(e)

criteriul 5: zone învecinate cu cel puțin 50 000 de locuitori (56) care se confruntă cu schimbări structurale majore sau care se află în declin relativ grav, cu condiția ca astfel de zone să nu fie situate în regiuni statistice la nivelul 3 sau în zone învecinate care îndeplinesc condițiile pentru a fi desemnate ca zone predefinite sau să nu se încadreze la criteriile 1-4 (57).

| (152) | În scopul aplicării criteriilor menționate la punctul 151, conceptul de zone învecinate se referă la unități administrative locale 2 (LAU 2) (58) întregi sau la un grup de zone întregi LAU 2 (59). Se consideră că un grup de zone LAU 2 formează o zonă învecinată dacă fiecare zonă din grup are o graniță administrativă comună cu o altă zonă din grup (60). |
| --- | --- |

(152)

În scopul aplicării criteriilor menționate la punctul 151, conceptul de zone învecinate se referă la unități administrative locale 2 (LAU 2) (58) întregi sau la un grup de zone întregi LAU 2 (59). Se consideră că un grup de zone LAU 2 formează o zonă învecinată dacă fiecare zonă din grup are o graniță administrativă comună cu o altă zonă din grup (60).

| (153) | Respectarea acoperirii demografice permise pentru fiecare stat AELS va fi determinată pe baza celor mai recente date privind numărul total al populației rezidente din zonele respective, astfel cum au fost publicate de birourile naționale de statistică. |
| --- | --- |

(153)

Respectarea acoperirii demografice permise pentru fiecare stat AELS va fi determinată pe baza celor mai recente date privind numărul total al populației rezidente din zonele respective, astfel cum au fost publicate de birourile naționale de statistică.

5.4.   INTENSITĂȚILE MAXIME ALE AJUTOARELOR APLICABILE AJUTOARELOR REGIONALE PENTRU INVESTIȚII

| (154) | Intensitatea ajutoarelor în zonele „c” nu poate depăși:






  (a) | 15 % ESB în zonele cu o densitate scăzută a populației și în zonele (regiuni statistice la nivelul 3 sau părți din astfel de regiuni) care au o graniță teritorială comună cu o țară care nu face parte din SEE sau AELS; |
| --- | --- | --- |

(154)

Intensitatea ajutoarelor în zonele „c” nu poate depăși:

(a)

15 % ESB în zonele cu o densitate scăzută a populației și în zonele (regiuni statistice la nivelul 3 sau părți din astfel de regiuni) care au o graniță teritorială comună cu o țară care nu face parte din SEE sau AELS;

| (b) | 10 % ESB în zonele „c” care nu sunt predefinite. |
| --- | --- |

(b)

10 % ESB în zonele „c” care nu sunt predefinite.

5.4.1.   Intensități majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri

| (155) | Intensitățile maxime ale ajutoarelor stabilite la punctul 154 pot fi majorate cu până la 20 de puncte procentuale pentru întreprinderile mici sau cu până la 10 puncte procentuale pentru întreprinderile mijlocii (61). |
| --- | --- |

(155)

Intensitățile maxime ale ajutoarelor stabilite la punctul 154 pot fi majorate cu până la 20 de puncte procentuale pentru întreprinderile mici sau cu până la 10 puncte procentuale pentru întreprinderile mijlocii (61).

5.5.   NOTIFICAREA ȘI DECLARAȚIA DE COMPATIBILITATE

| (156) | După adoptarea prezentelor orientări, fiecare stat AELS trebuie să transmită Autorității o hartă unică a ajutoarelor regionale care este aplicabilă de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020. Fiecare notificare ar trebui să includă informațiile specificate în formularul din anexa III. |
| --- | --- |

(156)

După adoptarea prezentelor orientări, fiecare stat AELS trebuie să transmită Autorității o hartă unică a ajutoarelor regionale care este aplicabilă de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020. Fiecare notificare ar trebui să includă informațiile specificate în formularul din anexa III.

| (157) | Pe baza prezentelor orientări, Autoritatea va examina fiecare hartă notificată a ajutoarelor regionale și va adopta o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS vizat. Fiecare hartă a ajutoarelor regionale va fi publicată în Jurnalul Oficial și în Suplimentul SEE și va face parte integrantă din prezentele orientări. |
| --- | --- |

(157)

Pe baza prezentelor orientări, Autoritatea va examina fiecare hartă notificată a ajutoarelor regionale și va adopta o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS vizat. Fiecare hartă a ajutoarelor regionale va fi publicată în Jurnalul Oficial și în Suplimentul SEE și va face parte integrantă din prezentele orientări.

5.6.   MODIFICĂRI

5.6.1.   Rezerva demografică

| (158) | Un stat membru poate decide, din proprie inițiativă, să stabilească o rezervă a acoperirii demografice naționale care să reprezinte diferența dintre plafonul acoperirii demografice a statului AELS respectiv, alocat de Autoritate (62) și acoperirea utilizată pentru zonele „c” desemnate în harta ajutoarelor regionale a statului respectiv. |
| --- | --- |

(158)

Un stat membru poate decide, din proprie inițiativă, să stabilească o rezervă a acoperirii demografice naționale care să reprezinte diferența dintre plafonul acoperirii demografice a statului AELS respectiv, alocat de Autoritate (62) și acoperirea utilizată pentru zonele „c” desemnate în harta ajutoarelor regionale a statului respectiv.

| (159) | Dacă decide să constituie o astfel de rezervă, un stat AELS poate oricând să utilizeze rezerva pentru a adăuga zone „c” noi pe harta sa, până când atinge plafonul acoperirii naționale. În acest sens, statul AELS poate să utilizeze datele socioeconomice cele mai recente furnizate de Eurostat, de biroul național de statistică al statului în cauză sau de alte surse recunoscute. Populația din zonele „c” vizate se calculează pe baza datelor demografice utilizate pentru a defini harta inițială. |
| --- | --- |

(159)

Dacă decide să constituie o astfel de rezervă, un stat AELS poate oricând să utilizeze rezerva pentru a adăuga zone „c” noi pe harta sa, până când atinge plafonul acoperirii naționale. În acest sens, statul AELS poate să utilizeze datele socioeconomice cele mai recente furnizate de Eurostat, de biroul național de statistică al statului în cauză sau de alte surse recunoscute. Populația din zonele „c” vizate se calculează pe baza datelor demografice utilizate pentru a defini harta inițială.

| (160) | Statul AELS trebuie să notifice Autoritatea de fiecare dată când intenționează să utilizeze rezerva sa demografică pentru a adăuga noi zone „c”, înainte de a pune în aplicare astfel de modificări. |
| --- | --- |

(160)

Statul AELS trebuie să notifice Autoritatea de fiecare dată când intenționează să utilizeze rezerva sa demografică pentru a adăuga noi zone „c”, înainte de a pune în aplicare astfel de modificări.

5.6.2.   Evaluarea la jumătatea perioadei

| (161) | În cazul în care este necesar, Autoritatea va realiza în iunie 2016, în același timp cu Comisia Europeană, o evaluare la jumătatea perioadei pentru a identifica eventualele zonele care pot deveni eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (1) litera (a) din Acordul privind SEE și nivelul intensității ajutoarelor corespunzătoare PIB-ului pe cap locuitor al acestora. |
| --- | --- |

(161)

În cazul în care este necesar, Autoritatea va realiza în iunie 2016, în același timp cu Comisia Europeană, o evaluare la jumătatea perioadei pentru a identifica eventualele zonele care pot deveni eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (1) litera (a) din Acordul privind SEE și nivelul intensității ajutoarelor corespunzătoare PIB-ului pe cap locuitor al acestora.

6.   APLICABILITATEA REGULILOR PRIVIND AJUTOARELE REGIONALE

| (162) | Autoritatea extinde orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (63) și criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (64) până la 30 iunie 2014. |
| --- | --- |

(162)

Autoritatea extinde orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (63) și criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (64) până la 30 iunie 2014.

| (163) | Hărțile ajutoarelor regionale aprobate în temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013 expiră la 31 decembrie 2013. Prin urmare, perioada de tranziție de șase luni prevăzută la articolul 44 alineatul (3) din Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (GBER) (65) nu se aplică schemelor de ajutoare regionale puse în aplicare în cadrul GBER. Pentru acordarea ajutoarelor regionale după 31 decembrie 2013, pe baza schemelor exceptate pe categorii existente, statele AELS sunt invitate să notifice în timp util prelungirea hărților ajutoarelor regionale, pentru a permite Autorității să aprobe o prelungire a acestor hărți înainte de 31 decembrie 2013. De regulă, schemele aprobate în temeiul orientărilor privind ajutoarele regionale 2007-2013 expiră la sfârșitul anului 2013, astfel cum este specificat în decizia corespunzătoare a Autorității. Orice prelungire a acestor scheme trebuie notificată Autorității în timp util. |
| --- | --- |

(163)

Hărțile ajutoarelor regionale aprobate în temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013 expiră la 31 decembrie 2013. Prin urmare, perioada de tranziție de șase luni prevăzută la articolul 44 alineatul (3) din Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (GBER) (65) nu se aplică schemelor de ajutoare regionale puse în aplicare în cadrul GBER. Pentru acordarea ajutoarelor regionale după 31 decembrie 2013, pe baza schemelor exceptate pe categorii existente, statele AELS sunt invitate să notifice în timp util prelungirea hărților ajutoarelor regionale, pentru a permite Autorității să aprobe o prelungire a acestor hărți înainte de 31 decembrie 2013. De regulă, schemele aprobate în temeiul orientărilor privind ajutoarele regionale 2007-2013 expiră la sfârșitul anului 2013, astfel cum este specificat în decizia corespunzătoare a Autorității. Orice prelungire a acestor scheme trebuie notificată Autorității în timp util.

| (164) | Autoritatea va aplica principiile enunțate în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor regionale care urmează să fie acordate după 30 iunie 2014. Ajutoarele regionale acordate în mod ilegal sau cele care urmează a fi acordate după 31 decembrie 2013 și înainte de 1 iulie 2014 vor fi evaluate în conformitate cu orientările privind ajutoarele regionale 2007-2013. |
| --- | --- |

(164)

Autoritatea va aplica principiile enunțate în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor regionale care urmează să fie acordate după 30 iunie 2014. Ajutoarele regionale acordate în mod ilegal sau cele care urmează a fi acordate după 31 decembrie 2013 și înainte de 1 iulie 2014 vor fi evaluate în conformitate cu orientările privind ajutoarele regionale 2007-2013.

| (165) | Întrucât trebuie să fie consecvente cu harta ajutoarelor regionale, notificările schemelor de ajutoare regionale sau ale măsurilor de ajutor care se vor acorda după 30 iunie 2014 nu pot fi considerate complete până când Autoritatea nu adoptă o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS în cauză, în conformitate cu procedurile descrise în subsecțiunea 5.5. În consecință, Autoritatea nu va examina, în principiu, notificările privind schemele de ajutoare regionale care urmează să se aplice după 30 iunie 2014 sau notificările privind ajutoarele individuale care urmează să fie acordate după această dată înainte de adoptarea unei decizii de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS în cauză. |
| --- | --- |

(165)

Întrucât trebuie să fie consecvente cu harta ajutoarelor regionale, notificările schemelor de ajutoare regionale sau ale măsurilor de ajutor care se vor acorda după 30 iunie 2014 nu pot fi considerate complete până când Autoritatea nu adoptă o decizie de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS în cauză, în conformitate cu procedurile descrise în subsecțiunea 5.5. În consecință, Autoritatea nu va examina, în principiu, notificările privind schemele de ajutoare regionale care urmează să se aplice după 30 iunie 2014 sau notificările privind ajutoarele individuale care urmează să fie acordate după această dată înainte de adoptarea unei decizii de aprobare a hărții ajutoarelor regionale pentru statul AELS în cauză.

| (166) | Autoritatea consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări vor duce la modificări substanțiale ale normelor aplicabile ajutoarelor regionale în cadrul SEE. De asemenea, având în vedere noul context economic și social din cadrul SEE, pare necesar să se verifice dacă toate schemele de ajutoare regionale, inclusiv schemele de ajutoare pentru investiții și schemele de ajutoare de exploatare, se justifică și sunt eficiente în continuare. |
| --- | --- |

(166)

Autoritatea consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări vor duce la modificări substanțiale ale normelor aplicabile ajutoarelor regionale în cadrul SEE. De asemenea, având în vedere noul context economic și social din cadrul SEE, pare necesar să se verifice dacă toate schemele de ajutoare regionale, inclusiv schemele de ajutoare pentru investiții și schemele de ajutoare de exploatare, se justifică și sunt eficiente în continuare.

| (167) | Din aceste motive, Autoritatea propune următoarele măsuri corespunzătoare statelor AELS în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție:






  (a) | statele AELS trebuie să limiteze aplicarea tuturor schemelor de ajutoare regionale existente care nu intră sub incidența unui regulament de exceptare pe categorii și a tuturor hărților ajutoarelor regionale la ajutoare care urmează să fie acordate la sau înainte de 30 iunie 2014; |
| --- | --- | --- |

(167)

Din aceste motive, Autoritatea propune următoarele măsuri corespunzătoare statelor AELS în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție:

(a)

statele AELS trebuie să limiteze aplicarea tuturor schemelor de ajutoare regionale existente care nu intră sub incidența unui regulament de exceptare pe categorii și a tuturor hărților ajutoarelor regionale la ajutoare care urmează să fie acordate la sau înainte de 30 iunie 2014;

| (b) | statele AELS trebuie să modifice alte scheme de ajutoare orizontale existente care prevăd un tratament specific pentru ajutoarele destinate proiectelor din zone asistate, cu scopul de a garanta că ajutoarele care urmează să fie acordate după 30 iunie 2014 respectă harta ajutoarelor regionale în vigoare la data acordării ajutoarelor; |
| --- | --- |

(b)

statele AELS trebuie să modifice alte scheme de ajutoare orizontale existente care prevăd un tratament specific pentru ajutoarele destinate proiectelor din zone asistate, cu scopul de a garanta că ajutoarele care urmează să fie acordate după 30 iunie 2014 respectă harta ajutoarelor regionale în vigoare la data acordării ajutoarelor;

| (c) | statele AELS trebuie să confirme acceptarea măsurilor de mai sus până la 31 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(c)

statele AELS trebuie să confirme acceptarea măsurilor de mai sus până la 31 decembrie 2013.

7.   RAPORTARE ȘI MONITORIZARE

| (168) | În conformitate cu articolul 21 din Partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție în conjuncție cu articolele 5 și 6 din Decizia nr. 195/04/COL statele AELS trebuie să prezinte Autorității rapoarte anuale. |
| --- | --- |

(168)

În conformitate cu articolul 21 din Partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție în conjuncție cu articolele 5 și 6 din Decizia nr. 195/04/COL statele AELS trebuie să prezinte Autorității rapoarte anuale.

| (169) | Statele AELS vor transmite Autorității informații privind fiecare ajutor individual cu o valoare mai mare de 3 milioane EUR acordat în cadrul unei scheme, în formatul prevăzut în anexa VI, în termen de 20 de zile lucrătoare de la data acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(169)

Statele AELS vor transmite Autorității informații privind fiecare ajutor individual cu o valoare mai mare de 3 milioane EUR acordat în cadrul unei scheme, în formatul prevăzut în anexa VI, în termen de 20 de zile lucrătoare de la data acordării ajutorului.

| (170) | Statele AELS trebuie să păstreze evidențe detaliate privind toate măsurile de acordare a ajutoarelor. Astfel de evidențe trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a stabili dacă au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutoarelor. Aceste evidențe trebuie păstrate pe o perioadă de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie puse la dispoziția Autorității la cererea acesteia. |
| --- | --- |

(170)

Statele AELS trebuie să păstreze evidențe detaliate privind toate măsurile de acordare a ajutoarelor. Astfel de evidențe trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a stabili dacă au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutoarelor. Aceste evidențe trebuie păstrate pe o perioadă de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie puse la dispoziția Autorității la cererea acesteia.

8.   REVIZUIRE

| (171) | Autoritatea poate decide să modifice oricând prezentele orientări, în cazul în care acest lucru este necesar din motive legate de politica în materie de concurență sau pentru a ține seama de alte politici și angajamente internaționale ale SEE sau din orice alt motiv justificat. |
| --- | --- |

(171)

Autoritatea poate decide să modifice oricând prezentele orientări, în cazul în care acest lucru este necesar din motive legate de politica în materie de concurență sau pentru a ține seama de alte politici și angajamente internaționale ale SEE sau din orice alt motiv justificat.

---

(1)  Zonele eligibile pentru ajutoare regionale în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE, denumite de regulă zone „a”, tind să fie mai defavorizate în cadrul SEE din punct de vedere al dezvoltării economice. Zonele eligibile în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, denumite zone „c”, tind, de asemenea, să fie defavorizate, dar într-o măsură mai mică. Ca urmare a PIB-ului relativ ridicat pe cap de locuitor din statele AELS, în prezent nicio regiune nu face obiectul derogării prevăzute la articolul 61 alineatul (3) litera (a) din Acordul privind SEE.

(2)  Aceste orientări corespund Comunicării Comisiei — Orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 („orientările Comisiei”), adoptate la 28 iunie 2013 (JO C 209, 23.7.2013, p. 1).

(3)  Suplimentele regionale pentru ajutoarele acordate în acest sens nu se consideră, în consecință, ajutoare regionale.

(4)  Fiecare stat AELS poate identifica aceste zone pe o hartă a ajutoarelor regionale pe baza condițiilor prevăzute în secțiunea 5.

(5)  A se vedea, în acest sens, cauza 730/79, Philip Morris [1980], Rec., p. 2671, punctul 17, și cauza C169/95, Spania/Comisia [1997], Rec., p. I-148, punctul 20.

(6)  A se vedea, în acest sens, cauza T-380/94, AIUFFASS și AKT/Comisia [1996], Rec., p. II-2169, punctul 54.

(7)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Modernizarea ajutoarelor de stat în UE, COM/2012/0209 final.

(8)  În conformitate cu definiția din anexa II.

(9)  În conformitate cu definiția din anexa IIa.

(10)  Ca urmare a expirării, la 31 decembrie 2013, a Orientărilor privind ajutoarele de stat în domeniul construcțiilor navale (JO L 31, 31.1.2013, p. 77 și Suplimentul SEE nr. 7, 31.1.2013, p. 1), prezentele orientări se aplică și ajutoarelor regionale pentru construcții navale. Toate orientările Autorității sunt disponibile la adresa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Transport înseamnă transportul de pasageri cu aeronave, transportul maritim, transportul rutier, transportul feroviar și transportul pe căi navigabile interioare sau serviciile de transport de marfă în contul terților sau contra cost.

(12)  A se vedea orientările Autorității privind ajutoarele acordate sectorului aviației (JO L 124, 23.5.1996, p. 41) care se referă la orientările Comunității privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat în sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5) și orientările Autorității privind finanțarea aeroporturilor și ajutorul la înființare pentru companiile aeriene cu plecare de pe aeroporturi regionale (JO L 62, 6.3. 2008, p. 30 și Suplimentul SEE nr. 12, 6.3.2008, p. 3), astfel cum au fost modificate sau înlocuite.

(13)  Autoritatea va evalua compatibilitatea ajutoarelor de stat acordate sectorului energetic pe baza viitoarelor orientări privind ajutoarele pentru energie și protecția mediului, care vor modifica orientările actuale privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și în care dezavantajele specifice ale zonelor asistate vor fi luate în considerare.

(14)  Orientări pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă, nepublicate încă. Toate orientările Autorității sunt disponibile la adresa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului din 25 iunie 2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (JO L 206, 8.8.2009, p. 1), aplicat în SEE în virtutea Protocolului 31 la Acordul privind SEE, în conformitate cu orientările Autorității privind ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare (JO L 305, 19.11.2009, p. 1 și Suplimentul SEE nr. 60, 19.11.2009, p. 1).

(16)  A se vedea punctul 20 litera (i).

(17)  NACE este un acronim derivat din denumirea în limba franceză „Nomenclature générale des activités économiques dans les Communautés Européennes” (Clasificarea statistică a activităților economice în Comunitățile Europene) utilizat pentru a desemna diferite clasificări statistice ale activităților economice în UE.

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(19)  JO L 107, 28.4.2005, p. 28, astfel cum s-a prelungit prin JO L 48, 25.2.2010, p. 27 și prin Decizia 438/12/COL a Autorității din 28 noiembrie 2012 de modificare pentru a optzeci și șasea oară a normelor de procedură și de fond din domeniul ajutoarelor de stat (JO L 190, 11.7.2013, p. 91 și Suplimentul SEE nr. 40, 11.7.2013, p. 15). Astfel cum a fost explicat la punctul 19 din respectivele orientări, având în vedere faptul că însăși existența unei întreprinderi este expusă riscului, o întreprindere aflată în dificultate nu poate fi considerată ca un factor adecvat pentru promovarea altor obiective politice publice înainte ca viabilitatea acesteia să fie asigurată.

(20)  A se vedea în acest sens cauzele T-244/93 și T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Comisia [1995], Rec., p. II-02265.

(21)  În prezentele orientări, termenul „regiune statistică” va fi utilizat în locul acronimului „NUTS” din orientările Comisiei. NUTS derivă din denumirea „nomenclatorul unităților teritoriale de statistică” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1). Acest regulament nu a fost integrat în Acordul privind SEE. Cu toate acestea, pentru a obține definiții comune în contextul unei cereri din ce în ce mai mare de informații statistice la nivel regional, Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene, Eurostat, și institutele naționale din statele candidate și din statele AELS au decis de comun acord ca regiunile statistice să fie stabilite în mod similar cu clasificarea NUTS.

(22)  Disponibile la http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(23)  A se vedea punctul 20 litera (n).

(24)  A se vedea, de exemplu, cauza C-156/98, Germania/Comisia [2000], Rec., p. I-6857, punctul 78, și cauza C-333/07, Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne [2008], Rec., p. I-10807, punctele 94-116.

(25)  A se vedea cauza C-225/91, Matra/Comisia [1993], Rec., p. I-3203, punctul 42.

(26)  A se vedea anexa V la prezentele orientări.

(27)  Obligația de a menține investiția în zona în cauză pentru o perioadă de minimum 5 ani (3 ani pentru IMM-uri) nu ar trebui să împiedice înlocuirea instalațiilor sau a echipamentelor uzate moral sau care au încetat să funcționeze în această perioadă, cu condiția ca activitatea economică să se mențină în regiunea respectivă pe perioada minimă prevăzută. Cu toate acestea, ajutoarele regionale nu pot fi acordate pentru înlocuirea instalațiilor sau a echipamentelor în cauză.

(28)  Aici nu sunt incluse, de exemplu, împrumuturile subvenționate, împrumuturile participative publice sau participațiile publice care nu îndeplinesc principiul investitorului în economia de piață, garanțiile de stat care conțin elemente de ajutor sau ajutoarele de stat acordate în conformitate cu regula de minimis.

(29)  Ajutoarele ad-hoc fac obiectul acelorași cerințe ca ajutoarele individuale acordate pe baza unei scheme, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

(30)  Cu toate acestea, în cazul în care viitoarele evoluții ale costurilor și ale veniturilor prezintă un grad ridicat de incertitudine și există o puternică asimetrie a informației, Autoritatea publică poate, de asemenea, să adopte modele de compensare care nu sunt în întregime ex ante, ci mai degrabă o combinație între modelele ex ante și ex post (de exemplu, prin utilizarea unor mecanisme de recuperare care să permită o repartizare a câștigurilor neprevăzute).

(31)  Astfel de investiții pot crea condiții pentru efectuarea de investiții ulterioare, care să fie valabile fără ajutoare suplimentare.

(32)  A se vedea anexa III.

(33)  De asemenea, ajutoarele ad-hoc trebuie să respecte și cerințele stabilite la punctele 60-64 din prezentele orientări, pe lângă cerințele din secțiunea 3.5.2.

(34)  Scenariile contrafactuale sunt descrise la punctul 57.

(35)  Valoarea actualizată netă a unui proiect reprezintă diferența dintre fluxurile de numerar pozitive și cele negative pe parcursul duratei de viață a investiției, actualizate la valoarea curentă a acestora (în general utilizând costul capitalului).

(36)  Rata internă a rentabilității nu se bazează pe câștigurile contabile dintr-un anumit an, ci ia în considerare fluxurile viitoare de numerar pe care investitorul așteaptă să le primească pe parcursul întregii durate de viață a investiției. Se definește ca rata de actualizare pentru care valoarea actualizată netă a unui flux de numerar este egală cu zero.

(37)  A se vedea subsecțiunea 5.4 privind intensitățile maxime ale ajutoarelor.

(38)  Intensitățile reduse ale ajutoarelor sunt rezultatul mecanismului definit la punctul 20 litera (c).

(39)  Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană. Propunerea Comisiei COM(2011) 611 Regulamentul FEDER/CTE.

(40)  Conform definiției de la punctul 20 literele (h) și (i).

(41)  Aceste bariere la intrare includ barierele juridice (în special drepturile de proprietate intelectuală), economiile de scară și de gamă, barierele în calea accesului la rețele și la infrastructuri. În cazurile în care ajutorul vizează o piață pe care beneficiarul ajutorului este prezent de mult timp, eventualele bariere la intrare pot spori puterea semnificativă potențială de piață a beneficiarului ajutorului și, în consecință, efectele negative posibile ale acestei puteri de piață.

(42)  În cazul în care există cumpărători puternici pe piață, este mai puțin probabil ca un beneficiar al ajutorului să poată majora prețurile în raport cu acești cumpărători puternici.

(43)  Aceste informații ar trebui actualizate periodic (de exemplu, o dată la șase luni) și ar trebui să fie disponibile în formate comune.

(44)  O astfel de metodologie comună poate fi pusă la dispoziție de către Autoritate.

(45)  JO L 54, 28.2.2008, p.1 și Suplimentul SEE nr. 11, 28.2.2008, p. 1.

(46)  Acest lucru trebuie înțeles ca însemnând că nicio regiune din cadrul statelor AELS nu atinge nivelul PIB pe cap de locuitor de 75 %, astfel cum se descrie la punctul 144.

(47)  Pe baza datelor Eurostat pentru anul 2010.

(48)  Cauza 248/84, Germania/Comisia [1987], Rec., p. 4036, punctul 19; cauza C-169/95, Spania/ Comisia [1997], Rec., p. I-148, punctul 15; și cauza C-310/99, Italia/Comisia [2002], Rec., p. I-2289, punctul 77.

(49)  În acest caz și în următoarele trimiteri la PIB pe locuitor din prezentele orientări, PIB-ul este cuantificat în standarde ale puterii de cumpărare (SPC).

(50)  În cazul în care această situație se va modifica, Autoritatea va adopta noi orientări pentru a include eventualele modificări.

(51)  Cauza 248/84, Germania/Comisia [1987], Rec., p. 4036, punctul 19.

(52)  Acest plafon al populației se reduce la 50 000 de locuitori în cazul statelor AELS cu o acoperire „c” care nu este predefinită de mai puțin de 1 milion de locuitori sau la 10 000 de locuitori în cazul statelor AELS a căror populație națională este mai mică de 1 milion de locuitori.

(53)  În ceea ce privește șomajul, calculele ar trebui să se bazeze pe datele regionale publicate de biroul național de statistică, utilizând media ultimilor trei ani pentru care există astfel de date (la data notificării hărții ajutoarelor regionale). Cu excepția cazurilor în care se specifică altfel în prezentele orientări, rata șomajului în raport cu media națională se calculează pe această bază.

(54)  Pentru a stabili dacă PIB-ul pe cap de locuitor al unor astfel de insule și zone învecinate este mai mic sau egal cu media UE-27, statul AELS poate să utilizeze date furnizate de biroul său național de statistică sau de alte surse recunoscute.

(55)  Pentru a stabili dacă astfel de insule și zone învecinate au o rată a șomajului mai mare sau egală cu 115 % din media națională, statul AELS poate să utilizeze date furnizate de biroul său național de statistică sau de alte surse recunoscute.

(56)  Acest plafon al populației se reduce la 25 000 de locuitori în cazul statelor AELS care au o acoperire „c” care nu este predefinită de mai puțin de 1 milion de locuitori sau la 10 000 de locuitori în cazul statelor AELS a căror populație totală este mai mică de 1 milion de locuitori sau la 5 000 de locuitori în cazul insulelor sau al zonelor învecinate caracterizate printr-o izolare geografică similară.

(57)  În vederea aplicării criteriului 5, statul AELS trebuie să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile aplicabile, comparând zonele respective cu situația din alte zone din același stat AELS sau din alte state AELS pe baza indicatorilor socioeconomici privind statisticile comerciale structurale, piețele forței de muncă, datele despre gospodării, educația sau alți indicatori similari. În acest scop, statul AELS poate să utilizeze datele furnizate de biroul său național de statistică sau de alte surse recunoscute.

(58)  Statul AELS se poate referi la zonele LAU 1 în locul zonelor LAU 2, dacă respectivele zone LAU 1 au o populație mai mică decât zona LAU 2 din care fac parte.

(59)  Cu toate acestea, statul AELS poate desemna părți dintr-o zonă LAU 2 (sau din zona LAU 1), cu condiția ca populația zonei LAU vizate să depășească populația minimă prevăzută pentru zonele învecinate conform criteriilor 1 sau 5 (inclusiv limitele reduse ale populației pentru aceste criterii) și ca populația din părțile respectivei zone LAU să reprezinte cel puțin 50 % din populația minimă prevăzută de criteriul aplicabil.

(60)  În cazul insulelor, granițele administrative includ granițele maritime cu alte unități administrative ale statului AELS vizat.

(61)  Intensitățile majorate ale ajutoarelor pentru IMM-uri nu se vor aplica ajutoarelor acordate pentru proiectele mari de investiții.

(62)  A se vedea punctul 142.

(63)  JO L 54, 28.2.2008, p. 1 și Suplimentul SEE nr. 11, 28.2.2008, p. 1. Disponibile la http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  JO L 206, 2.8.2012, p. 13 și Suplimentul SEE nr. 42, 2.8.2012, p. 1. Disponibile la http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Regulamentul (CE) 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 privind declararea anumitor categorii de ajutoare ca fiind compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3), inclus la punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 120/2008 (JO L 339, 18.12.2008, p. 111 și Suplimentul SEE nr. 79, 18.12.2008, p. 20), care a intrat în vigoare la 8 noiembrie 2008.

---

ANEXA I

FORMULAR PENTRU FURNIZAREA INFORMAȚIILOR PRIVIND HĂRȚILE AJUTOARELOR REGIONALE

| 1. | Statele AELS trebuie să furnizeze informații pentru fiecare dintre următoarele categorii de zone propuse pentru desemnare, dacă este cazul:






  — | zonele cu o densitate scăzută a populației; |
| --- | --- | --- |

1.

Statele AELS trebuie să furnizeze informații pentru fiecare dintre următoarele categorii de zone propuse pentru desemnare, dacă este cazul:

—

zonele cu o densitate scăzută a populației;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 1; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 1;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 2; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 2;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 3; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 3;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 4; |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 4;

| — | zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 5. |
| --- | --- |

—

zonele „c” care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriului 5.

| 2. | În cadrul fiecărei categorii, statul AELS în cauză trebuie să furnizeze următoarele informații pentru fiecare zonă propusă:






  — | identificarea zonei (utilizând codul de regiune statistică la nivelul 2 sau la nivelul 3, codul LAU 2 sau LAU 1 al zonelor care formează zona învecinată sau alte denumiri oficiale ale unităților administrative în cauză); |
| --- | --- | --- |

2.

În cadrul fiecărei categorii, statul AELS în cauză trebuie să furnizeze următoarele informații pentru fiecare zonă propusă:

—

identificarea zonei (utilizând codul de regiune statistică la nivelul 2 sau la nivelul 3, codul LAU 2 sau LAU 1 al zonelor care formează zona învecinată sau alte denumiri oficiale ale unităților administrative în cauză);

| — | intensitatea propusă a ajutorului în zonă pentru perioada 2014-2020 (indicând orice creștere a intensității, în conformitate cu punctul 155, dacă este cazul); |
| --- | --- |

—

intensitatea propusă a ajutorului în zonă pentru perioada 2014-2020 (indicând orice creștere a intensității, în conformitate cu punctul 155, dacă este cazul);

| — | populația totală cu reședința în zona respectivă, astfel cum se specifică la punctul 153. |
| --- | --- |

—

populația totală cu reședința în zona respectivă, astfel cum se specifică la punctul 153.

| 3. | În cazul zonelor cu o densitate scăzută a populației și al zonelor care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriilor 1-5, statele AELS trebuie să furnizeze dovezi adecvate potrivit cărora este îndeplinită fiecare dintre condițiile aplicabile prevăzute la punctele 149 și 151-153. |
| --- | --- |

3.

În cazul zonelor cu o densitate scăzută a populației și al zonelor care nu sunt predefinite desemnate pe baza criteriilor 1-5, statele AELS trebuie să furnizeze dovezi adecvate potrivit cărora este îndeplinită fiecare dintre condițiile aplicabile prevăzute la punctele 149 și 151-153.

---

ANEXA II

DEFINIȚIA INDUSTRIEI SIDERURGICE

În sensul prezentelor orientări, „industrie siderurgică” înseamnă toate activitățile legate de producția unuia sau mai multora dintre următoarele produse:

| (a) | fontă brută și feroaliaje: fontă brută pentru fabricarea oțelului, fontă de turnătorie și alte fonte brute, fontă-oglindă și feromangan cu conținut ridicat de carbon, fără a include alte feroaliaje; |
| --- | --- |

(a)

fontă brută și feroaliaje: fontă brută pentru fabricarea oțelului, fontă de turnătorie și alte fonte brute, fontă-oglindă și feromangan cu conținut ridicat de carbon, fără a include alte feroaliaje;

| (b) | produse brute și produse semifinite din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: oțel lichid turnat sau nu în lingouri, inclusiv lingouri pentru forjarea produselor semifinite: blumuri, țagle și brame, sleburi; bare din tablă și bare din tablă cositorită; rulouri mari laminate la cald, cu excepția producției de oțel lichid pentru turnătorii a turnătoriilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(b)

produse brute și produse semifinite din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: oțel lichid turnat sau nu în lingouri, inclusiv lingouri pentru forjarea produselor semifinite: blumuri, țagle și brame, sleburi; bare din tablă și bare din tablă cositorită; rulouri mari laminate la cald, cu excepția producției de oțel lichid pentru turnătorii a turnătoriilor mici și mijlocii;

| (c) | produse finite la cald din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: șine, traverse, etriere și eclise, grinzi, profile grele și bare de minimum 80 mm, palplanșe, bare și profile de maximum 80 mm și benzi de oțel de maximum 150 mm, sârmă laminată, profile cu secțiunea rotundă și pătrată pentru țevi, benzi de oțel și benzi laminate la cald (inclusiv benzile pentru țevi), table laminate la cald (acoperite și neacoperite), plăci și table cu grosimea de minimum 3 mm, oțeluri late de minimum 150 mm, cu excepția produselor trefilate, barelor calibrate și pieselor turnate din fontă; |
| --- | --- |

(c)

produse finite la cald din fier, din oțel obișnuit sau din oțel special: șine, traverse, etriere și eclise, grinzi, profile grele și bare de minimum 80 mm, palplanșe, bare și profile de maximum 80 mm și benzi de oțel de maximum 150 mm, sârmă laminată, profile cu secțiunea rotundă și pătrată pentru țevi, benzi de oțel și benzi laminate la cald (inclusiv benzile pentru țevi), table laminate la cald (acoperite și neacoperite), plăci și table cu grosimea de minimum 3 mm, oțeluri late de minimum 150 mm, cu excepția produselor trefilate, barelor calibrate și pieselor turnate din fontă;

| (d) | produse finite la rece: tablă cositorită, tablă acoperită cu plumb, tablă neagră, table galvanizate, alte table acoperite, table laminate la rece, oțel de tole, benzi destinate fabricării tablei cositorite, plăci laminate la rece, în rulouri și în benzi; |
| --- | --- |

(d)

produse finite la rece: tablă cositorită, tablă acoperită cu plumb, tablă neagră, table galvanizate, alte table acoperite, table laminate la rece, oțel de tole, benzi destinate fabricării tablei cositorite, plăci laminate la rece, în rulouri și în benzi;

| (e) | țevi: toate țevile de oțel fără sudură, țevi de oțel sudate cu diametrul mai mare de 406,4 mm. |
| --- | --- |

(e)

țevi: toate țevile de oțel fără sudură, țevi de oțel sudate cu diametrul mai mare de 406,4 mm.

---

ANEXA IIA

DEFINIȚIA INDUSTRIEI FIBRELOR SINTETICE

În sensul prezentelor orientări, „industria fibrelor sintetice” înseamnă:

| (a) | extrudarea/texturarea tuturor tipurilor generice de fire și fibre pe bază de poliester, poliamidă, acrilic sau polipropilenă, indiferent de utilizările finale ale acestora; sau |
| --- | --- |

(a)

extrudarea/texturarea tuturor tipurilor generice de fire și fibre pe bază de poliester, poliamidă, acrilic sau polipropilenă, indiferent de utilizările finale ale acestora; sau

| (b) | polimerizarea (inclusiv policondensarea), atunci când aceasta este integrată extrudării în ceea ce privește echipamentele utilizate; sau |
| --- | --- |

(b)

polimerizarea (inclusiv policondensarea), atunci când aceasta este integrată extrudării în ceea ce privește echipamentele utilizate; sau

| (c) | orice proces auxiliar legat de instalarea simultană a capacităților de extrudare/texturare de către viitorul beneficiar sau de către o altă societate din grupul din care acesta face parte și care, în domeniul de activitate specific în cauză, este integrat, în mod normal, acestei capacități în ceea ce privește echipamentele utilizate. |
| --- | --- |

(c)

orice proces auxiliar legat de instalarea simultană a capacităților de extrudare/texturare de către viitorul beneficiar sau de către o altă societate din grupul din care acesta face parte și care, în domeniul de activitate specific în cauză, este integrat, în mod normal, acestei capacități în ceea ce privește echipamentele utilizate.

---

ANEXA III

FORMULAR DE CERERE PENTRU AJUTORUL REGIONAL PENTRU INVESTIȚII

| 1. | Informații cu privire la beneficiarul ajutorului:






  — | Denumirea, adresa sediului principal, principalul sector de activitate (cod NACE) |
| --- | --- | --- |

1.

Informații cu privire la beneficiarul ajutorului:

—

Denumirea, adresa sediului principal, principalul sector de activitate (cod NACE)

| — | Declarație conform căreia nu este o întreprindere aflată în dificultate, conform definiției din orientările privind salvarea și restructurarea |
| --- | --- |

—

Declarație conform căreia nu este o întreprindere aflată în dificultate, conform definiției din orientările privind salvarea și restructurarea

| — | Declarație în care să se specifice ajutoarele (atât ajutoarele de minimis, cât și ajutoarele de stat) primite deja pentru alte proiecte în ultimii 3 ani în aceeași regiune statistică la nivelul 3 în care va fi situată noua investiție. Declarație în care să se specifice ajutorul regional primit sau care urmează să fie primit pentru același proiect din partea altor autorități care acordă ajutor |
| --- | --- |

—

Declarație în care să se specifice ajutoarele (atât ajutoarele de minimis, cât și ajutoarele de stat) primite deja pentru alte proiecte în ultimii 3 ani în aceeași regiune statistică la nivelul 3 în care va fi situată noua investiție. Declarație în care să se specifice ajutorul regional primit sau care urmează să fie primit pentru același proiect din partea altor autorități care acordă ajutor

| — | Declarație în care să se specifice dacă societatea a încetat aceeași activitate sau o activitate similară în cadrul SEE în intervalul de doi ani care precede data depunerii prezentului formular de cerere |
| --- | --- |

—

Declarație în care să se specifice dacă societatea a încetat aceeași activitate sau o activitate similară în cadrul SEE în intervalul de doi ani care precede data depunerii prezentului formular de cerere

| — | Declarație în care să se specifice dacă societatea intenționează să înceteze o astfel de activitate la data depunerii prezentului formular de cerere în termen de doi ani de la finalizarea investiției pentru care urmează să se acorde ajutorul |
| --- | --- |

—

Declarație în care să se specifice dacă societatea intenționează să înceteze o astfel de activitate la data depunerii prezentului formular de cerere în termen de doi ani de la finalizarea investiției pentru care urmează să se acorde ajutorul

| 2. | Informații despre proiectul/activitatea care urmează să beneficieze de ajutor:






  — | Scurtă descriere a proiectului/activității |
| --- | --- | --- |

2.

Informații despre proiectul/activitatea care urmează să beneficieze de ajutor:

—

Scurtă descriere a proiectului/activității

| — | Scurtă descriere a efectelor pozitive pe care se preconizează că ajutorul le va avea în zona în cauză (de exemplu: numărul de locuri de muncă create sau păstrate, activități de cercetare, dezvoltare și inovare; activități de formare, crearea unei grupări) |
| --- | --- |

—

Scurtă descriere a efectelor pozitive pe care se preconizează că ajutorul le va avea în zona în cauză (de exemplu: numărul de locuri de muncă create sau păstrate, activități de cercetare, dezvoltare și inovare; activități de formare, crearea unei grupări)

| — | Temeiul juridic relevant (național, UE sau ambele) |
| --- | --- |

—

Temeiul juridic relevant (național, UE sau ambele)

| — | Datele preconizate pentru începerea și încheierea proiectului/activității |
| --- | --- |

—

Datele preconizate pentru începerea și încheierea proiectului/activității

| — | Locația (locațiile) proiectului |
| --- | --- |

—

Locația (locațiile) proiectului

| 3. | Informații despre finanțarea proiectului/activității:






  — | Investițiile și alte costuri conexe, analiza costuri/beneficii pentru măsurile de ajutor notificate |
| --- | --- | --- |

3.

Informații despre finanțarea proiectului/activității:

—

Investițiile și alte costuri conexe, analiza costuri/beneficii pentru măsurile de ajutor notificate

| — | Costuri totale eligibile |
| --- | --- |

—

Costuri totale eligibile

| — | Valoarea ajutorului necesar pentru executarea proiectului/activității |
| --- | --- |

—

Valoarea ajutorului necesar pentru executarea proiectului/activității

| — | Intensitatea ajutoarelor |
| --- | --- |

—

Intensitatea ajutoarelor

| 4. | Informații despre motivul pentru care ajutorul este necesar și impactul scontat al acestuia:






  — | Scurtă explicație a nevoii de ajutor și a impactului acestuia asupra deciziei de realizare a investiției sau deciziei privind alegerea locației. De asemenea, se menționează investițiile sau locațiile alternative în absența ajutorului |
| --- | --- | --- |

4.

Informații despre motivul pentru care ajutorul este necesar și impactul scontat al acestuia:

—

Scurtă explicație a nevoii de ajutor și a impactului acestuia asupra deciziei de realizare a investiției sau deciziei privind alegerea locației. De asemenea, se menționează investițiile sau locațiile alternative în absența ajutorului

| — | Declarație privind absența unui acord irevocabil între beneficiar și contractanți privind implementarea proiectului |
| --- | --- |

—

Declarație privind absența unui acord irevocabil între beneficiar și contractanți privind implementarea proiectului

---

ANEXA IV

FORMULAR DE TRANSMITERE A INFORMAȚIILOR CĂTRE AUTORITATE, CONFORM PUNCTULUI 169

Image

---