# Úradný vestník L 166/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 166 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 575. júna 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 166

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 575. júna 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Rozhodnutie Rady 2014/326/SZBP z 28. januára 2014 o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie | 1 |
| | | Dohoda medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie | 3 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o potravinové kategórie mäsa a používanie určitých prídavných látok v mäsových prípravkoch (
  1
  ) | 11 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 602/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o uplatňovanie dodatočných rizikových váh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (
  1
  ) | 22 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 603/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 25 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/327/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 6. mája 2014, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorú má Únia prijať na 53. zasadnutí Výboru odborníkov pre prepravu nebezpečného tovaru Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF), pokiaľ ide o určité zmeny dodatku C k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF), uplatniteľné od 1. januára 2015 | 27 |
| | | 2014/328/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2013/35 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (ECB/2014/11) | 31 |
| | | USMERNENIA |
| | | 2014/329/EÚ |
| | * | Usmernenie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení usmernenie ECB/2011/14 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (ECB/2014/10) | 33 |
| | | 2014/330/EÚ |
| | * | Usmernenie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení usmernenie ECB/2013/4 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 (ECB/2014/12) | 42 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Rozhodnutie Rady 2014/326/SZBP z 28. januára 2014 o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

1

Dohoda medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

3

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o potravinové kategórie mäsa a používanie určitých prídavných látok v mäsových prípravkoch (
  1
  )

1

11

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 602/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o uplatňovanie dodatočných rizikových váh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (
  1
  )

1

22

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 603/2014 zo 4. júna 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

25

ROZHODNUTIA

2014/327/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 6. mája 2014, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorú má Únia prijať na 53. zasadnutí Výboru odborníkov pre prepravu nebezpečného tovaru Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF), pokiaľ ide o určité zmeny dodatku C k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF), uplatniteľné od 1. januára 2015

27

2014/328/EÚ

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2013/35 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (ECB/2014/11)

(ECB/2014/11)

31

USMERNENIA

2014/329/EÚ

*

Usmernenie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení usmernenie ECB/2011/14 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (ECB/2014/10)

(ECB/2014/10)

33

2014/330/EÚ

*

Usmernenie Európskej centrálnej banky z 12. marca 2014, ktorým sa mení usmernenie ECB/2013/4 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 (ECB/2014/12)

(ECB/2014/12)

42

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 407/13/COL z 23. októbra 2013, ktorým sa deväťdesiatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a predĺžením platnosti kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty | 44 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 407/13/COL z 23. októbra 2013, ktorým sa deväťdesiatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a predĺžením platnosti kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/1

---

ROZHODNUTIE RADY 2014/326/SZBP

z 28. januára 2014

o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 37, v spojení s článkom 218 ods. 5 a 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Podmienky účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia Európskej únie by mali byť stanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu. |
| --- | --- |

(1)

Podmienky účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia Európskej únie by mali byť stanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

| (2) | Po tom, ako Rada 13. novembra 2012 prijala rozhodnutie o poverení na začatie rokovaní, vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku dojednala Dohodu medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie (ďalej len „dohoda“). |
| --- | --- |

(2)

Po tom, ako Rada 13. novembra 2012 prijala rozhodnutie o poverení na začatie rokovaní, vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku dojednala Dohodu medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie (ďalej len „dohoda“).

| (3) | Dohoda by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by sa mala schváliť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje Dohoda medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie.

Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu s cieľom zaviazať Úniu.

Článok 3

Predseda Rady v mene Únie vykoná oznámenie podľa článku 16 ods. 1 dohody (1).

Článok 4

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 28. januára 2014

Za Radu

predseda

G. STOURNARAS

---

(1)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

1

Úradnom vestníku Európskej únie.

---

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/3

---

PREKLAD

DOHODA

medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie

EURÓPSKA ÚNIA (ďalej len „Únia“) alebo (ďalej len „EÚ“)

na jednej strane a

KÓREJSKÁ REPUBLIKA

na strane druhej,

ďalej len „zmluvné strany“,

Keďže:

| (1) | Únia sa môže rozhodnúť konať v oblasti krízového riadenia vrátane operácií na udržiavanie mieru alebo humanitárnych operácií. |
| --- | --- |

(1)

Únia sa môže rozhodnúť konať v oblasti krízového riadenia vrátane operácií na udržiavanie mieru alebo humanitárnych operácií.

| (2) | Únia rozhodne, či sa na účasť na operácii krízového riadenia EÚ pozvú tretie štáty. Kórejská republika môže prijať pozvanie Únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Únia rozhodne o prijatí tohto navrhovaného príspevku. |
| --- | --- |

(2)

Únia rozhodne, či sa na účasť na operácii krízového riadenia EÚ pozvú tretie štáty. Kórejská republika môže prijať pozvanie Únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Únia rozhodne o prijatí tohto navrhovaného príspevku.

| (3) | Podmienky účasti Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by sa mali ustanoviť v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú operáciu. |
| --- | --- |

(3)

Podmienky účasti Kórejskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by sa mali ustanoviť v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú operáciu.

| (4) | Takouto dohodou by nemala byť dotknutá autonómia rozhodovania Únie ani rozhodovanie Kórejskej republiky o účasti na operácii krízového riadenia EÚ v konkrétnom jednotlivom prípade a v súlade s jej právnym systémom. |
| --- | --- |

(4)

Takouto dohodou by nemala byť dotknutá autonómia rozhodovania Únie ani rozhodovanie Kórejskej republiky o účasti na operácii krízového riadenia EÚ v konkrétnom jednotlivom prípade a v súlade s jej právnym systémom.

| (5) | Takáto dohoda by sa mala týkať iba budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemali by ňou byť dotknuté žiadne existujúce dohody, ktoré upravujú účasť Kórejskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ, ktorá už prebieha, |
| --- | --- |

(5)

Takáto dohoda by sa mala týkať iba budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemali by ňou byť dotknuté žiadne existujúce dohody, ktoré upravujú účasť Kórejskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ, ktorá už prebieha,

SA DOHODLI TAKTO:

ODDIEL I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Rozhodnutia o účasti

1.   Po rozhodnutí Únie o pozvaní Kórejskej republiky zúčastniť sa na operácii krízového riadenia EÚ si s ňou Únia vymení všetky potrebné informácie a hodnotenia týkajúce sa danej operácie, aby Kórejskej republike uľahčila posúdenie tohto pozvania Únie.

2.   Únia poskytne Kórejskej republike včasný odhad prípadného príspevku Kórejskej republiky na spoločné náklady alebo na náklady stanovené v prevádzkovom rozpočte podľa článkov 8 a 12, aby Kórejskej republike pomohla stanoviť navrhovaný príspevok.

3.   Keď sa Kórejská republika rozhodne navrhnúť príspevok, určí navrhovaný príspevok a informáciu o ňom, vrátane informácie o zložení akéhokoľvek kontingentu kórejského personálu, poskytne Únii.

4.   Únia posúdi kórejský príspevok v konzultácii s Kórejskou republikou. Kórejská republika sa môže kedykoľvek počas procesu konzultácií a posudzovania rozhodnúť, že svoj navrhovaný príspevok upraví.

5.   Únia písomne oznámi Kórejskej republike výsledok svojho posúdenia a rozhodnutie o navrhovanom kórejskom príspevku, aby sa zabezpečila účasť Kórejskej republiky v súlade s ustanoveniam tejto dohody.

6.   Kórejská republika môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Únie a po konzultáciách medzi zmluvnými stranami kedykoľvek úplne alebo čiastočne zrušiť svoju účasť na operácii krízového riadenia EÚ.

Článok 2

Rámec

1.   Kórejská republika sa pripája k rozhodnutiu Rady, ktorým Rada Európskej únie rozhodne, že Únia bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každému ďalšiemu rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o predĺžení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýmikoľvek potrebnými vykonávacími dojednaniami.

2.   Príspevkom Kórejskej republiky na operáciu krízového riadenia EÚ nie je dotknutá autonómia rozhodovania Únie.

Článok 3

Postavenie personálu a ozbrojených síl Kórejskej republiky

1.   Postavenie personálu vyslaného Kórejskou republikou na operáciu civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl, ktorými Kórejská republika prispieva k operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa upravuje v dohode o postavení ozbrojených síl/misie, ak sa takáto dohoda uzatvorí medzi Úniou a štátom (štátmi), v ktorom (ktorých) sa táto operácia vedie.

2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu (štátov), na ktorých území sa operácia krízového riadenia EÚ vedie, sa upravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a príslušnými orgánmi Kórejskej republiky.

3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Kórejská republika uplatňuje súdnu právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje na operácii krízového riadenia EÚ. Ak ozbrojené sily Kórejskej republiky operujú na palube plavidla alebo lietadla členského štátu Európskej únie, tento členský štát môže vykonávať svoju právomoc s výhradou akýchkoľvek existujúcich a/alebo budúcich dohôd a v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi a medzinárodným právom.

4.   Kórejská republika je zodpovedná za prejednanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý si uplatní ktorýkoľvek člen jej personálu, a je zodpovedná za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek členovi svojho personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.

5.   Zmluvné strany súhlasia s tým, že sa vzdajú akýchkoľvek vzájomných nárokov, ktoré nie sú zmluvnými nárokmi, za poškodenie, stratu alebo zničenie majetku, ktorý zmluvné strany vlastnia alebo používajú, alebo za zranenia alebo smrť členov personálu každej zmluvnej strany, ktoré sú následkom plnenia ich služobných povinností v súvislosti s činnosťami vykonávanými podľa tejto dohody, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia.

6.   Kórejská republika sa zaväzuje vydať vyhlásenie o vzdaní sa nárokov voči ktorémukoľvek štátu zúčastňujúcemu na operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Kórejská republika, a urobiť tak pri podpisovaní tejto dohody.

7.   Únia sa zaväzuje zabezpečiť, aby členské štáty Európskej únie vydali vyhlásenie o vzdaní sa nárokov v súvislosti s akoukoľvek budúcou účasťou Kórejskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ, a aby tak urobili tak pri podpisovaní tejto dohody.

Článok 4

Utajované skutočnosti

1.   Kórejská republika prijme primerané opatrenia, ktorými zabezpečí ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie, ktoré sú obsiahnuté v rozhodnutí Rady 2013/488/ EÚ (1), a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi vrátane veliteľa operácie EÚ, pokiaľ ide o operáciu vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľa misie, pokiaľ ide o operáciu civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Ak zmluvné strany uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch pri výmene utajovaných skutočností, uplatňuje sa takáto dohoda v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.

ODDIEL II

USTANOVENIA O ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

Článok 5

Personál vyslaný na operáciu civilného krízového riadenia EÚ

1.   Kórejská republika:

| a) | zabezpečuje, aby jej personál vyslaný na operáciu civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:






  i) | rozhodnutím Rady a následnými zmenami, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1; |
| --- | --- | --- |

a)

zabezpečuje, aby jej personál vyslaný na operáciu civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:

i)

rozhodnutím Rady a následnými zmenami, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1;

| ii) | operačným plánom; |
| --- | --- |

ii)

operačným plánom;

| iii) | vykonávacími opatreniami; |
| --- | --- |

iii)

vykonávacími opatreniami;

| b) | včas oboznamuje veliteľa misie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“) o každej zmene svojho príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ. |
| --- | --- |

b)

včas oboznamuje veliteľa misie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“) o každej zmene svojho príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Personál vyslaný Kórejskou republikou na operáciu civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke a očkovaniu a získa potvrdenie svojho príslušného orgánu o tom, že je zdravotne schopný vykonávať svoje služobné povinnosti, a dané potvrdenie predloží.

3.   Personál vyslaný Kórejskou republikou sa pri vykonávaní svojich služobných povinností a pri svojom konaní riadi výhradne záujmami operácie civilného krízového riadenia EÚ.

Článok 6

Velenie

1.   Všetok personál zostáva v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.

2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operačné riadenie civilnému veliteľovi operácie Únie.

3.   Civilný veliteľ operácie preberá zodpovednosť za operáciu civilného krízového riadenia EÚ a vykonáva jej velenie a riadenie na strategickej úrovni.

4.   Veliteľ misie preberá zodpovednosť za operáciu civilného krízového riadenia EÚ, vykonáva jej velenie a riadenie na mieste pôsobenia a zabezpečuje jej každodenné riadenie.

5.   Kórejská republika má rovnaké práva a povinnosti z hľadiska každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa na operácii zúčastňujú, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1.

6.   Veliteľ misie zodpovedá za disciplinárnu kontrolu personálu operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade potreby začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.

7.   Kórejská republika ustanoví styčný bod národného kontingentu (ďalej len „NPC“ – National Contingent Point of Contact), ktorý zastupuje jej národný kontingent v rámci operácie. NPC sa zodpovedá veliteľovi misie v národných záležitostiach a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.

8.   Rozhodnutie ukončiť operáciu prijíma Únia po porade s Kórejskou republikou, ak táto ku dňu ukončenia operácie stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.

Článok 7

Finančné aspekty

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 8, Kórejská republika hradí všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem prevádzkových nákladov ustanovených v prevádzkovom rozpočte operácie.

2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickým alebo právnickým osobám pochádzajúcim zo štátov, na ktorých území sa operácia vedie, Kórejská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok stanovených v príslušnej dohode o postavení misie, ktorá sa uvádza v článku 3 ods. 1.

Článok 8

Príspevok do prevádzkového rozpočtu

1.   S výhradou odseku 4 Kórejská republika prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.

2.   Takýto príspevok do prevádzkového rozpočtu sa vypočíta podľa jedného z uvedených vzorcov, a to podľa toho, ktorého výsledkom je nižšia suma:

| a) | podiel referenčnej sumy, ktorý je úmerný pomeru HND Kórejskej republiky k celkovej sume hrubého národného dôchodku (HND) všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebo |
| --- | --- |

a)

podiel referenčnej sumy, ktorý je úmerný pomeru HND Kórejskej republiky k celkovej sume hrubého národného dôchodku (HND) všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebo

| b) | podiel referenčnej sumy na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu členov personálu Kórejskej republiky zúčastňujúcich sa na operácii k celkovému počtu členov personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii. |
| --- | --- |

b)

podiel referenčnej sumy na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu členov personálu Kórejskej republiky zúčastňujúcich sa na operácii k celkovému počtu členov personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

3.   Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Kórejská republika neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.

4.   Bez ohľadu na odsek 1 Únia v zásade oslobodzuje Kórejskú republiku od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

| a) | Únia rozhodne, že Kórejská republika poskytuje významný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný, alebo |
| --- | --- |

a)

Únia rozhodne, že Kórejská republika poskytuje významný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný, alebo

| b) | Kórejská republika má HND na osobu vo výške, ktorá nepresahuje HND žiadneho členského štátu Únie. |
| --- | --- |

b)

Kórejská republika má HND na osobu vo výške, ktorá nepresahuje HND žiadneho členského štátu Únie.

5.   S výhradou odseku 1 príslušné orgány zmluvných strán podpíšu každé dojednanie o platbe príspevkov Kórejskej republiky do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ, ktoré okrem iného bude obsahovať ustanovenia o:

| a) | výške sumy príslušného finančného príspevku; |
| --- | --- |

a)

výške sumy príslušného finančného príspevku;

| b) | spôsobe platby finančného príspevku a |
| --- | --- |

b)

spôsobe platby finančného príspevku a

| c) | postupe pri audite. |
| --- | --- |

c)

postupe pri audite.

ODDIEL III

USTANOVENIA O ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

Článok 9

Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ

1.   Kórejská republika zabezpečuje, aby jej ozbrojené sily a personál zúčastňujúci sa na operácii vojenského krízového riadenia EÚ vykonávali svoju misiu v súlade s:

| a) | rozhodnutím Rady a následnými zmenami, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutím Rady a následnými zmenami, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1;

| b) | operačným plánom a |
| --- | --- |

b)

operačným plánom a

| c) | vykonávacími opatreniami. |
| --- | --- |

c)

vykonávacími opatreniami.

2.   Kórejská republika včas informuje veliteľa operácie EÚ o akýchkoľvek zmenách týkajúcich sa jej účasti na operácii.

3.   Personál vyslaný Kórejskou republikou sa pri vykonávaní svojich služobných povinností a pri svojom konaní riadi výhradne záujmami operácie vojenského krízového riadenia EÚ.

Článok 10

Velenie

1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál zúčastňujúci sa na vojenskej operácii krízového riadenia EÚ zostávajú v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.

2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operačné a taktické riadenie svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ, ktorý má právo delegovať svoje právomoci.

3.   Kórejská republika má rovnaké práva a povinnosti z hľadiska každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa na operácii zúčastňujú, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1.

4.   Veliteľ operácie EÚ môže po porade s Kórejskou republikou kedykoľvek požiadať, aby Kórejská republika zrušila svoj príspevok.

5.   Kórejská republika vymenuje vysokého vojenského zástupcu (ďalej len „SMR“ – Senior Military Representative), ktorý zastupuje jej národný kontingent v rámci operácie vojenského krízového riadenia EÚ. SMR sa radí s veliteľom ozbrojených síl EÚ o všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie a zodpovedá za každodennú disciplínu kontingentu Kórejskej republiky.

Článok 11

Finančné aspekty

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 tejto dohody, Kórejská republika hradí všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako sa stanovuje v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1, ako aj v rozhodnutí Rady 2011/871/SZBP (2).

2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickým alebo právnickým osobám pochádzajúcim zo štátov, na ktorých území sa operácia vedie, Kórejská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok stanovených v príslušnej dohode o postavení ozbrojených síl, ktorá sa uvádza v článku 3 ods. 1.

Článok 12

Príspevok na spoločné náklady

1.   S výhradou odseku 3 Kórejská republika prispieva na financovanie spoločných nákladov na operáciu vojenského krízového riadenia EÚ.

2.   Takýto príspevok na spoločné náklady sa vypočíta podľa jedného z uvedených vzorcov, a to podľa toho, ktorého výsledkom je nižšia suma:

| a) | podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru HND Kórejskej republiky k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie, alebo |
| --- | --- |

a)

podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru HND Kórejskej republiky k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie, alebo

| b) | podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu členov personálu Kórejskej republiky zúčastňujúcich sa na operácii k celkovému počtu členov personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii. |
| --- | --- |

b)

podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu členov personálu Kórejskej republiky zúčastňujúcich sa na operácii k celkovému počtu členov personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

Ak sa použije vzorec podľa písmena b) a ak Kórejská republika vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, použije sa pomer jej personálu k celkovému počtu členov personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer všetkých členov personálu, ktorý vyslala Kórejská republika, k celkovému počtu členov personálu operácie.

3.   Bez ohľadu na odsek 1 Únia v zásade oslobodzuje Kórejskú republiku od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

| a) | Únia rozhodne, že Kórejská republika poskytuje významný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný, alebo |
| --- | --- |

a)

Únia rozhodne, že Kórejská republika poskytuje významný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný, alebo

| b) | Kórejská republika má HND na osobu vo výške, ktorá nepresahuje HND žiadneho členského štátu Únie. |
| --- | --- |

b)

Kórejská republika má HND na osobu vo výške, ktorá nepresahuje HND žiadneho členského štátu Únie.

4.   S výhradou odseku 1 príslušné orgány zmluvných strán podpíšu každé dojednanie o platbe príspevkov Kórejskej republiky na spoločné náklady, ktoré okrem iného bude obsahovať ustanovenia o:

| a) | výške sumy príslušného finančného príspevku; |
| --- | --- |

a)

výške sumy príslušného finančného príspevku;

| b) | spôsobe platby finančného príspevku a |
| --- | --- |

b)

spôsobe platby finančného príspevku a

| c) | postupe pri audite. |
| --- | --- |

c)

postupe pri audite.

ODDIEL IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 13

Dojednania na vykonanie dohody

Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 5 a článok 12 ods. 4, príslušné orgány zmluvných strán uzatvoria všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.

Článok 14

Neplnenie záväzkov

Ak si jedna zo zmluvných strán neplní svoje povinnosti ustanovené v tejto dohode, druhá zmluvná strana má právo túto dohodu ukončiť výpoveďou s jednomesačnou lehotou.

Článok 15

Urovnávanie sporov

Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi zmluvnými stranami riešia diplomatickou cestou.

Článok 16

Nadobudnutie platnosti, trvanie a skončenie platnosti

1.   Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca po tom, ako sa zmluvné strany navzájom informovali, že ukončili vnútorné právne postupy potrebné na nadobudnutie jej platnosti.

2.   Táto dohoda podlieha pravidelnému preskúmaniu.

3.   Túto dohodu možno zmeniť na základe vzájomnej písomnej dohody medzi zmluvnými stranami. Zmeny nadobúdajú platnosť v súlade s postupom ustanoveným v odseku 1.

4.   Táto dohoda zostáva v platnosti na počiatočné obdobie piatich rokov a potom sa automaticky predlžuje na ďalšie päťročné obdobia, ak niektorá zo zmluvných strán druhej strane písomne neoznámi svoj zámer ukončiť túto dohodu, a to najmenej šesť mesiacov pred zamýšľaným dátumom ukončenia platnosti.

NA DÔKAZ TOHO dolupodpísaní náležite splnomocnení príslušnými zmluvnými stranami podpísali túto dohodu.

V Soule dvadsiateho tretieho mája dvetisícštrnásť v dvoch vyhotoveniach, každé v anglickom a kórejskom jazyku, pričom obidve znenia sú rovnako autentické. V prípade rozdielu vo výklade má prednosť anglické znenie.

Za Európsku úniu

Za Kórejskú republiku

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2011/871/SZBP z 19. decembra 2011, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (Athena) (Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011, s. 35).

2

---

VYHLÁSENIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EÚ UPLATŇUJÚCICH ROZHODNUTIE RADY EÚ O OPERÁCII KRÍZOVÉHO RIADENIA EÚ, NA KTOREJ SA ZÚČASTŇUJE KÓREJSKÁ REPUBLIKA, OHĽADNE VZDANIA SA NÁROKOV

„Členské štáty EÚ, uplatňujúce rozhodnutie Rady EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Kórejská republika, sa budú usilovať, do tej miery, do akej to ich vnútroštátne právne systémy dovoľujú, vzdať sa podľa možností nárokov voči Kórejskej republike v prípade úrazu alebo úmrtia personálu alebo škody na majetku alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

| — | zapríčinil kórejský personál, ktorý Kórejská republika vyslala na operáciu krízového riadenia EÚ pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo |
| --- | --- |

—

zapríčinil kórejský personál, ktorý Kórejská republika vyslala na operáciu krízového riadenia EÚ pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo

| — | vznikli používaním majetku vo vlastníctve Kórejskej republiky za podmienky, že majetok sa používal v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia kórejským personálom, ktorý Kórejská republika vyslala na operáciu krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používa.“. |
| --- | --- |

—

vznikli používaním majetku vo vlastníctve Kórejskej republiky za podmienky, že majetok sa používal v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia kórejským personálom, ktorý Kórejská republika vyslala na operáciu krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používa.“.

---

VYHLÁSENIE KÓREJSKEJ REPUBLIKY O VZDANÍ SA NÁROKOV VOČI KTORÉMUKOĽVEK ŠTÁTU ZÚČASTŇUJÚCEMU SA NA OPERÁCII KRÍZOVÉHO RIADENIA EÚ

„Kórejská republika sa bude po svojom súhlase s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ usilovať, pokiaľ to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči ktorémukoľvek štátu zúčastňujúcemu sa na operácii krízového riadenia EÚ v prípade úrazu, úmrtia personálu alebo škody na majetku či straty majetku, ktorý vlastní a ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škoda alebo strata:

| — | boli zapríčinené personálom pri výkone jeho služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo |
| --- | --- |

—

boli zapríčinené personálom pri výkone jeho služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo

| — | vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa na operácii krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia personálu operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používa.“. |
| --- | --- |

—

vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa na operácii krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia personálu operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používa.“.

---

NARIADENIA

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/11

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 601/2014

zo 4. júna 2014,

ktorým sa mení príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o potravinové kategórie mäsa a používanie určitých prídavných látok v mäsových prípravkoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 3,

keďže:

| (1) | V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách schválené na používanie v potravinách a podmienky ich používania.

| (2) | Uvedený zoznam sa môže zmeniť v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď na podnet Komisie alebo na základe žiadosti. |
| --- | --- |

(2)

Uvedený zoznam sa môže zmeniť v súlade so spoločným postupom uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď na podnet Komisie alebo na základe žiadosti.

| (3) | Zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách bol vytvorený na základe prídavných látok v potravinách povolených na použitie v potravinách v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/35/ES (3), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES (4) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/2/ES (5) a po preskúmaní ich súladu s článkami 6, 7 a 8 nariadenia (ES) č. 1333/2008. Zoznam Únie zahŕňa prídavné látky v potravinách na základe kategórií potravín, do ktorých sa môžu pridávať. |
| --- | --- |

(3)

Zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách bol vytvorený na základe prídavných látok v potravinách povolených na použitie v potravinách v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/35/ES (3), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES (4) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/2/ES (5) a po preskúmaní ich súladu s článkami 6, 7 a 8 nariadenia (ES) č. 1333/2008. Zoznam Únie zahŕňa prídavné látky v potravinách na základe kategórií potravín, do ktorých sa môžu pridávať.

| (4) | Kategória 8 v časti D zoznamu Únie sa vzťahuje na mäso a zahŕňa podkategórie 8.1: Nespracované mäso a 8.2: Spracované mäso Podkategória 8.1 sa ďalej delí na podkategórie 8.1.1: Nespracované mäso iné ako mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (6) a 8.1.2: Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 853/2004 |
| --- | --- |

(4)

Kategória 8 v časti D zoznamu Únie sa vzťahuje na mäso a zahŕňa podkategórie 8.1: Nespracované mäso a 8.2: Spracované mäso Podkategória 8.1 sa ďalej delí na podkategórie 8.1.1: Nespracované mäso iné ako mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (6) a 8.1.2: Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 853/2004

| (5) | V bode 1.15 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004 sa vymedzujú mäsové prípravky ako čerstvé mäso, vrátane mäsa, ktoré bolo posekané na kúsky a ku ktorému boli pridané potraviny, koreniny alebo prídavné látky alebo ktoré bolo podrobené procesu, ktorý nepostačuje na zmenu vnútornej štruktúry svalového vlákna mäsa a tým na eliminovanie znakov čerstvého mäsa. Medzitým sa spresnilo, že mäsové prípravky môžu byť buď spracované, alebo nespracované (7).Ak sú však vlastnosti čerstvého mäsa po spracovaní úplne odstránené, výrobok by sa už nemal považovať za mäsový prípravok, ale malo by sa naň vzťahovať vymedzenie pojmu mäsové výrobky stanovené v bode 7.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004. V záujme právnej zrozumiteľnosti je vhodné používať na účely kategórie 8 termíny čerstvé mäso, mäsové prípravky a mäsové výrobky podľa vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004. Preto by sa podkategórie patriace do kategórie 8 v časti D zoznamu Únie mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

V bode 1.15 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004 sa vymedzujú mäsové prípravky ako čerstvé mäso, vrátane mäsa, ktoré bolo posekané na kúsky a ku ktorému boli pridané potraviny, koreniny alebo prídavné látky alebo ktoré bolo podrobené procesu, ktorý nepostačuje na zmenu vnútornej štruktúry svalového vlákna mäsa a tým na eliminovanie znakov čerstvého mäsa. Medzitým sa spresnilo, že mäsové prípravky môžu byť buď spracované, alebo nespracované (7).Ak sú však vlastnosti čerstvého mäsa po spracovaní úplne odstránené, výrobok by sa už nemal považovať za mäsový prípravok, ale malo by sa naň vzťahovať vymedzenie pojmu mäsové výrobky stanovené v bode 7.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004. V záujme právnej zrozumiteľnosti je vhodné používať na účely kategórie 8 termíny čerstvé mäso, mäsové prípravky a mäsové výrobky podľa vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004. Preto by sa podkategórie patriace do kategórie 8 v časti D zoznamu Únie mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (6) | Používanie prídavných látok patriacich do skupiny I vymedzenej v časti C zoznamu Únie sa vo všeobecnosti povoľuje v spracovanom mäse, zatiaľ čo povolenie používania prídavných látok patriacich do uvedenej skupiny v nespracovanom mäse je obmedzené a povolené len od prípadu k prípadu. |
| --- | --- |

(6)

Používanie prídavných látok patriacich do skupiny I vymedzenej v časti C zoznamu Únie sa vo všeobecnosti povoľuje v spracovanom mäse, zatiaľ čo povolenie používania prídavných látok patriacich do uvedenej skupiny v nespracovanom mäse je obmedzené a povolené len od prípadu k prípadu.

| (7) | Pri vytváraní zoznamu Únie, ako je stanovený v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, sa mäsové prípravky vymedzené v nariadení (ES) č. 853/2004 považovali za nespracované mäso, v ktorom bol povolený len obmedzený počet prídavných látok. Avšak rozličný výklad pojmu mäsové prípravky viedli k situácii, pri ktorej sa používanie niektorých prídavných látok v určitých kategóriách mäsa líšilo v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

(7)

Pri vytváraní zoznamu Únie, ako je stanovený v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, sa mäsové prípravky vymedzené v nariadení (ES) č. 853/2004 považovali za nespracované mäso, v ktorom bol povolený len obmedzený počet prídavných látok. Avšak rozličný výklad pojmu mäsové prípravky viedli k situácii, pri ktorej sa používanie niektorých prídavných látok v určitých kategóriách mäsa líšilo v jednotlivých členských štátoch.

| (8) | Komisia dostala žiadosti o zaradenie niektorých uvedených použití do zoznamu Únie povolených prídavných látok v potravinách. Tieto žiadosti boli sprístupnené pre všetky členské štáty.Je vhodné zaradiť tieto použitia do zoznamu Únie, ak sú v súlade so všeobecnými podmienkami používania prídavných látok stanovených v nariadení (ES) č. 1333/2008 a vzhľadom na potrebu zachovať niektoré tradičné výrobky na trhu v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

(8)

Komisia dostala žiadosti o zaradenie niektorých uvedených použití do zoznamu Únie povolených prídavných látok v potravinách. Tieto žiadosti boli sprístupnené pre všetky členské štáty.Je vhodné zaradiť tieto použitia do zoznamu Únie, ak sú v súlade so všeobecnými podmienkami používania prídavných látok stanovených v nariadení (ES) č. 1333/2008 a vzhľadom na potrebu zachovať niektoré tradičné výrobky na trhu v niektorých členských štátoch.

| (9) | Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmali niektoré použitia kurkumínu (E 100), karmínov (E 120), karamelov (E 150a – d), extraktu z papriky (E 160c) a cviklovej červenej (E 162), ktoré sa v niektorých členských štátoch tradične používali na farbenie výrobkov typu merguez a ďalších tradičných výrobkov: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice, a je vhodné povoliť ich používanie. |
| --- | --- |

(9)

Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmali niektoré použitia kurkumínu (E 100), karmínov (E 120), karamelov (E 150a – d), extraktu z papriky (E 160c) a cviklovej červenej (E 162), ktoré sa v niektorých členských štátoch tradične používali na farbenie výrobkov typu merguez a ďalších tradičných výrobkov: salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice, a je vhodné povoliť ich používanie.

| (10) | Na žiadosť niektorých členských štátov sa preskúmalo používanie kyseliny octovej a acetátov (E 260 – 263), kyseliny mliečnej a mliečnanov (E 270, E 325 – 327), kyseliny askorbovej a askorbanov (E 300 – 302), kyseliny citrónovej a citranov (E 330 – 333) ako regulátory kyslosti, konzervačné látky a/alebo antioxidanty na zabránenie oxidácii, a/alebo žltnutiu, a na zvýšenie mikrobiologickej stability. Je vhodné povoliť ich používanie vo všetkých mäsových prípravkoch, do ktorých sa pridávajú iné zložky ako prídavné látky alebo soľ. |
| --- | --- |

(10)

Na žiadosť niektorých členských štátov sa preskúmalo používanie kyseliny octovej a acetátov (E 260 – 263), kyseliny mliečnej a mliečnanov (E 270, E 325 – 327), kyseliny askorbovej a askorbanov (E 300 – 302), kyseliny citrónovej a citranov (E 330 – 333) ako regulátory kyslosti, konzervačné látky a/alebo antioxidanty na zabránenie oxidácii, a/alebo žltnutiu, a na zvýšenie mikrobiologickej stability. Je vhodné povoliť ich používanie vo všetkých mäsových prípravkoch, do ktorých sa pridávajú iné zložky ako prídavné látky alebo soľ.

| (11) | Na žiadosť niektorých členských štátov sa preskúmalo používanie kyseliny fosforečnej – fosforečnanov: di-, tri- a polyfosforečnanov (E 338 – 452) ako zvlhčovadla, aby sa predišlo strate mäsovej šťavy počas ďalšieho spracovania, najmä ak sa nálev už injektoval, a je vhodné povoliť jeho používanie. Avšak s cieľom obmedziť ďalšie vystavenie pridaným fosforečnanom v potravinách, by sa malo rozšírenie používania uvedených fosforečnanov obmedziť na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa, a na fínsku vianočnú šunku nasolenú šedou soľou. |
| --- | --- |

(11)

Na žiadosť niektorých členských štátov sa preskúmalo používanie kyseliny fosforečnej – fosforečnanov: di-, tri- a polyfosforečnanov (E 338 – 452) ako zvlhčovadla, aby sa predišlo strate mäsovej šťavy počas ďalšieho spracovania, najmä ak sa nálev už injektoval, a je vhodné povoliť jeho používanie. Avšak s cieľom obmedziť ďalšie vystavenie pridaným fosforečnanom v potravinách, by sa malo rozšírenie používania uvedených fosforečnanov obmedziť na Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa, a na fínsku vianočnú šunku nasolenú šedou soľou.

| (12) | Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie dusitanov (E 249 – 250) ako konzervačnej látky v niektorých tradičných výrobkoch: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie), a je vhodné toto používanie povoliť. |
| --- | --- |

(12)

Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie dusitanov (E 249 – 250) ako konzervačnej látky v niektorých tradičných výrobkoch: lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie), a je vhodné toto používanie povoliť.

| (13) | Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie alginátov (E 401 – 404), karagénanu (E 407), spracovaných chalúh Euchema (E 407a), karobovej gumy (E 410), guarovej gumy (E 412), tragantu (E 413), xantánovej živice (E 415), acetylovaného diškrobfosfátu (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfátu (E 1442) ako zvlhčovadiel alebo stabilizátorov na obmedzenie úniku vody v obale a zabránenie strate mäsovej šťavy v priebehu ďalšieho spracovania. Tieto použitia by sa mali povoliť v mäsových prípravkoch, do ktorých boli zložky injektované a v mäsových prípravkoch zložených z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, napr. v tvare rolád s obsahom mletého mäsa. Prídavné látky do potravín používané v mäsových prípravkoch na zabránenie straty mäsovej šťavy v priebehu ďalšieho spracovania nezavádzajú spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(13)

Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie alginátov (E 401 – 404), karagénanu (E 407), spracovaných chalúh Euchema (E 407a), karobovej gumy (E 410), guarovej gumy (E 412), tragantu (E 413), xantánovej živice (E 415), acetylovaného diškrobfosfátu (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfátu (E 1442) ako zvlhčovadiel alebo stabilizátorov na obmedzenie úniku vody v obale a zabránenie strate mäsovej šťavy v priebehu ďalšieho spracovania. Tieto použitia by sa mali povoliť v mäsových prípravkoch, do ktorých boli zložky injektované a v mäsových prípravkoch zložených z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, napr. v tvare rolád s obsahom mletého mäsa. Prídavné látky do potravín používané v mäsových prípravkoch na zabránenie straty mäsovej šťavy v priebehu ďalšieho spracovania nezavádzajú spotrebiteľov.

| (14) | Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie uhličitanov sodíka (E 500) ako zvlhčovadla v hydinových mäsových prípravkoch, vo výrobkoch mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice, s cieľom zachovať konzistenciu a šťavnatosť v priebehu ďalšej prípravy, a je vhodné toto používanie povoliť. Okrem iného toto použitie v hydinových mäsových prípravkoch umožňuje hydinové mäso dlhšie a efektívnejšie variť, zachovať pritom jeho šťavnatosť a predísť tak konzumácii nedovarenej hydiny. |
| --- | --- |

(14)

Na žiadosť niektorých členských štátov a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie uhličitanov sodíka (E 500) ako zvlhčovadla v hydinových mäsových prípravkoch, vo výrobkoch mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, cevapcici a pljeskavice, s cieľom zachovať konzistenciu a šťavnatosť v priebehu ďalšej prípravy, a je vhodné toto používanie povoliť. Okrem iného toto použitie v hydinových mäsových prípravkoch umožňuje hydinové mäso dlhšie a efektívnejšie variť, zachovať pritom jeho šťavnatosť a predísť tak konzumácii nedovarenej hydiny.

| (15) | Na žiadosť členského štátu a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie acetylovaného diškrobfosfátu (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfátu (E 1442) s cieľom znížiť únik vody v prípravkoch, do ktorých boli zložky injektované a v mäsových prípravkoch zložených z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, napr. v tvare rolád s obsahom mletého mäsa, a zachovať šťavnatosť v priebehu prípravy výrobkov gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia, a je vhodné toto používanie povoliť. |
| --- | --- |

(15)

Na žiadosť členského štátu a/alebo mäsového priemyslu sa preskúmalo používanie acetylovaného diškrobfosfátu (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfátu (E 1442) s cieľom znížiť únik vody v prípravkoch, do ktorých boli zložky injektované a v mäsových prípravkoch zložených z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, napr. v tvare rolád s obsahom mletého mäsa, a zachovať šťavnatosť v priebehu prípravy výrobkov gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia, a je vhodné toto používanie povoliť.

| (16) | V prípade tradičných výrobkov by malo byť používanie prídavných látok v súlade so všeobecnými podmienkami používania stanovenými v článku 6 nariadenia (ES) č. 1333/2008, a predovšetkým by nemalo zavádzať spotrebiteľov v členských štátoch alebo regiónoch, v ktorých sa tieto výrobky tradične konzumujú. |
| --- | --- |

(16)

V prípade tradičných výrobkov by malo byť používanie prídavných látok v súlade so všeobecnými podmienkami používania stanovenými v článku 6 nariadenia (ES) č. 1333/2008, a predovšetkým by nemalo zavádzať spotrebiteľov v členských štátoch alebo regiónoch, v ktorých sa tieto výrobky tradične konzumujú.

| (17) | S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie používania prídavných látok, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú tradičné mäsové prípravky opísané v usmerňovacom dokumente opisujúcom kategórie potravín v časti E prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 o prídavných látkach v potravinách (8). |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie používania prídavných látok, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú tradičné mäsové prípravky opísané v usmerňovacom dokumente opisujúcom kategórie potravín v časti E prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 o prídavných látkach v potravinách (8).

| (18) | Zásada prenosu, stanovená v článku 18 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1333/2008, by sa mala povoliť v mäsových prípravkoch vymedzených v nariadení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

(18)

Zásada prenosu, stanovená v článku 18 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1333/2008, by sa mala povoliť v mäsových prípravkoch vymedzených v nariadení (ES) č. 853/2004.

| (19) | Podľa článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1331/2008 Komisia musí požiadať Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) o vydanie stanoviska, s cieľom aktualizovať zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách stanovený v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, s výnimkou prípadov, keď by predmetná aktualizácia pravdepodobne nemala mať vplyv na ľudské zdravie. Kyselina octová a acetáty (E 260 – 263), kyselina mliečna a mliečnany (E 270, E 325 – 327), kyselina askorbová a askorbany (E 300 – 302), kyselina citrónová a citráty (E 330 – 333), algináty (E 401 – 404), karagénan (E 407), spracované chaluhy Euchema (E 407a), karobová guma (E 410), guarová guma (E 412), tragant (E 413), xantánová živica (E 415), uhličitany sodíka (E 500), acetylovaný diškrobfosfát (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfát (E 1442) patria do skupiny prídavných látok bez stanoveného prijateľného denného príjmu (ADI). Z toho vyplýva, že nepredstavujú riziko pre zdravie v množstvách potrebných na dosiahnutie želaného technologického účinku. Preto rozšírené používanie uvedených prídavných látok znamená aktualizáciu zoznamu Únie, ktorá pravdepodobne nemá vplyv na ľudské zdravie. Používanie kurkumínu (E 100), karmínov (E 120), karamelov (E 150a – d), extraktu z papriky (E 160c), cviklovej červenej (E 162), dusitanov (E 249 – 250), kyseliny fosforečnej – fosforečnanov: di-, tri- a polyfosforečnanov (E 338 – 452) sa rozšíri iba na určité výrobky, ktoré sa tradične používajú, a preto rozšírené používanie týchto prídavných látok znamená aktualizáciu zoznamu Únie, ktorá pravdepodobne nemá vplyv na ľudské zdravie. Preto nie je nutné požiadať o stanovisko úradu. |
| --- | --- |

(19)

Podľa článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1331/2008 Komisia musí požiadať Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) o vydanie stanoviska, s cieľom aktualizovať zoznam Únie obsahujúci prídavné látky v potravinách stanovený v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, s výnimkou prípadov, keď by predmetná aktualizácia pravdepodobne nemala mať vplyv na ľudské zdravie. Kyselina octová a acetáty (E 260 – 263), kyselina mliečna a mliečnany (E 270, E 325 – 327), kyselina askorbová a askorbany (E 300 – 302), kyselina citrónová a citráty (E 330 – 333), algináty (E 401 – 404), karagénan (E 407), spracované chaluhy Euchema (E 407a), karobová guma (E 410), guarová guma (E 412), tragant (E 413), xantánová živica (E 415), uhličitany sodíka (E 500), acetylovaný diškrobfosfát (E 1414) a hydroxypropyl diškrobfosfát (E 1442) patria do skupiny prídavných látok bez stanoveného prijateľného denného príjmu (ADI). Z toho vyplýva, že nepredstavujú riziko pre zdravie v množstvách potrebných na dosiahnutie želaného technologického účinku. Preto rozšírené používanie uvedených prídavných látok znamená aktualizáciu zoznamu Únie, ktorá pravdepodobne nemá vplyv na ľudské zdravie. Používanie kurkumínu (E 100), karmínov (E 120), karamelov (E 150a – d), extraktu z papriky (E 160c), cviklovej červenej (E 162), dusitanov (E 249 – 250), kyseliny fosforečnej – fosforečnanov: di-, tri- a polyfosforečnanov (E 338 – 452) sa rozšíri iba na určité výrobky, ktoré sa tradične používajú, a preto rozšírené používanie týchto prídavných látok znamená aktualizáciu zoznamu Únie, ktorá pravdepodobne nemá vplyv na ľudské zdravie. Preto nie je nutné požiadať o stanovisko úradu.

| (20) | Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(20)

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (21) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(21)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júna 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm (Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/35/ES z 30. júna 1994 o sladidlách používaných v potravinách (Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 3).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES z 30. júna 1994 o farbivách pre použitie v potravinách (Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 13).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/2/ES z 20. februára 1995 o potravinárskych prídavných látkach iných ako farbivá a sladidlá (Ú. v. ES L 61, 18.3.1995, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Usmerňovací dokument Generálneho riaditeľstva pre zdravie a spotrebiteľov o vykonávaní určitých ustanovení nariadenia (ES) č. 853/2004 o hygiene potravín živočíšneho pôvodu http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guide_en.htm.

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/food/fAEF/additives/guidance_en.htm.

8

---

PRÍLOHA

Príloha II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008 sa mení takto:

| 1. | Časť A sa mení takto:
  V tabuľke 1 sa položka týkajúca sa bodu 1 nahrádza takto:






  „1 | Nespracované potraviny v zmysle vymedzenia v článku 3 nariadenia (ES) č. 1333/2008 s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

1.

Časť A sa mení takto:

V tabuľke 1 sa položka týkajúca sa bodu 1 nahrádza takto:

„1

Nespracované potraviny v zmysle vymedzenia v článku 3 nariadenia (ES) č. 1333/2008 s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“

| 2. | V časti D sa položky týkajúce sa kategórie 08. Mäso nahrádzajú takto:






  „08. | Mäso |
| --- | --- | --- |
| 08.1 | Nespracované mäso s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004 |
| 08.2 | Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004 |
| 08.3 | Mäsové výrobky |
| 08.3.1 | Mäsové výrobky bez tepelného ošetrenia |
| 08.3.2 | Tepelne ošetrené mäsové výrobky |
| 08.3.3 | Obaly, nátery a ozdoby na mäso |
| 08.4.3 | Tradične konzervované mäsové výrobky, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia týkajúce sa dusitanov a dusičnanov |
| 08.3.4.1 | Tradičné mäsové výrobky konzervované ponorením do roztoku (mäsové výrobky konzervované ponorením do konzervačného roztoku s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek) |
| 08.3.4.2 | Tradičné mäsové výrobky konzervované sušením. (Proces suchého konzervovania zahŕňa suchú aplikáciu konzervačnej zmesi s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek na povrch mäsa, po ktorej nasleduje obdobie stabilizácie/zrenia.) |
| 08.3.4.3 | Iné tradične konzervované mäsové výrobky (Procesy konzervovania ponorením a sušením sa buď vzájomne kombinujú alebo sa pridáva dusitan a/alebo dusičnan do zloženého výrobku, alebo sa pred varením do výrobku injektuje konzervačný roztok.)“ |

2.

V časti D sa položky týkajúce sa kategórie 08. Mäso nahrádzajú takto:

„08.

Mäso

08.1

Nespracované mäso s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004

08.2

Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004

08.3

Mäsové výrobky

08.3.1

Mäsové výrobky bez tepelného ošetrenia

08.3.2

Tepelne ošetrené mäsové výrobky

08.3.3

Obaly, nátery a ozdoby na mäso

08.4.3

Tradične konzervované mäsové výrobky, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia týkajúce sa dusitanov a dusičnanov

08.3.4.1

Tradičné mäsové výrobky konzervované ponorením do roztoku (mäsové výrobky konzervované ponorením do konzervačného roztoku s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek)

08.3.4.2

Tradičné mäsové výrobky konzervované sušením. (Proces suchého konzervovania zahŕňa suchú aplikáciu konzervačnej zmesi s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek na povrch mäsa, po ktorej nasleduje obdobie stabilizácie/zrenia.)

08.3.4.3

Iné tradične konzervované mäsové výrobky (Procesy konzervovania ponorením a sušením sa buď vzájomne kombinujú alebo sa pridáva dusitan a/alebo dusičnan do zloženého výrobku, alebo sa pred varením do výrobku injektuje konzervačný roztok.)“

| 3. | Časť E sa mení takto:






  a) | položka týkajúca sa kategórie 08.1 sa vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

3.

Časť E sa mení takto:

a)

položka týkajúca sa kategórie 08.1 sa vypúšťa.

| b) | názov kategórie 08.1.1 sa nahrádza takto:






  „08.1 | Nespracované mäso s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- |

b)

názov kategórie 08.1.1 sa nahrádza takto:

„08.1

Nespracované mäso s výnimkou mäsových prípravkov v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“

| c) | Kategória 8.1.2 sa mení takto:






  i) | Názov sa nahrádza takto:






  „08.2 | Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kategória 8.1.2 sa mení takto:

i)

Názov sa nahrádza takto:

„08.2

Mäsové prípravky v zmysle vymedzenia v nariadení (ES) č. 853/2004“

| ii) | položky týkajúce sa E 120, E 150a – d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 a E 338 – 452 sa nahrádzajú takto: | E 120 | Košenila, kyselina karmínová, karmíny | 100 | | iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages) obsahujúce najmenej 6 % obilnín a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa (v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici a pljeskavice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 150a – d | Karamely | quantum satis | | iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages) obsahujúce najmenej 6 % obilnín a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa (v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco |
| | E 261 | Octan draselný | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 262 | Octany sodné | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 300 | Kyselina askorbová | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 301 | Askorban sodný | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 302 | Askorban vápenatý | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 325 | Mliečnan sodný | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 326 | Mliečnan draselný | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 330 | Kyselina citrónová | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 331 | Citrany sodné | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 332 | Citrany draselné | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 333 | Citrany vápenaté | quantum satis | | iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 338 – 452 | Kyselina fosforečná – fosforečnany – di- tri- a polyfosforečnany | 5000 | (1) (4) | iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages): v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad; fínska vianočná šunka nasolená šedou soľou, mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk a ahjupraad |

ii)

položky týkajúce sa E 120, E 150a – d, E 262, E 300, E 301, E 302, E 325, E 326, E 330, E 331, E 332, E 333 a E 338 – 452 sa nahrádzajú takto:

E 120

Košenila, kyselina karmínová, karmíny

100

iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages) obsahujúce najmenej 6 % obilnín a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa (v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, cevapcici a pljeskavice

E 150a – d

Karamely

quantum satis

iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages) obsahujúce najmenej 6 % obilnín a mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa (v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad), výrobky typu merguez, salsicha fresca, mici, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco

E 261

Octan draselný

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 262

Octany sodné

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 300

Kyselina askorbová

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 301

Askorban sodný

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 302

Askorban vápenatý

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 325

Mliečnan sodný

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 326

Mliečnan draselný

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 330

Kyselina citrónová

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 331

Citrany sodné

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 332

Citrany draselné

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 333

Citrany vápenaté

quantum satis

iba gehakt balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 338 – 452

Kyselina fosforečná – fosforečnany – di- tri- a polyfosforečnany

5000

(1) (4)

iba párky a mäkké salámy (breakfast sausages): v týchto výrobkoch je mäso pomleté tak, aby sa svalové a tukové tkanivo úplne rozptýlilo a vláknina tak vytvárala s tukom emulziu, ktorá dodáva týmto výrobkom ich charakteristický vzhľad; fínska vianočná šunka nasolená šedou soľou, mleté mäso (burger meat) obsahujúce najmenej 4 % zeleniny a/alebo obilnín vmiešaných do mäsa, Kasseler, Bräte,
  Surfleisch, toorvorst, šašlõkk a ahjupraad

| iii) | v číselnom poradí sa vkladajú tieto položky: | E 100 | Kurkumín | 20 | | iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160c | Extrakt z papriky | 10 | | iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakia kebap |
| | E 162 | Cviklová červená | quantum satis | | iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco |
| | E 249 – 250 | Dusitany | 150 | (7) (7') | iba lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad,kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie) |
| | E 260 | Kyselina octová | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 263 | Octan vápenatý | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 270 | Kyselina mliečna | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 327 | Mliečnan vápenatý | quantum satis | | iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ |
| | E 401 | Alginát sodný | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 402 | Aginát draselný | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 403 | Alginát amónny | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 404 | Alginát vápenatý | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 407 | Karagénan | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 407a | Spracované chaluhy Euchema | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 410 | Karobová guma | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki |
| | E 412 | Guarová guma | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki |
| | E 413 | Tragant | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki |
| | E 415 | Xantánová živica | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki |
| | E 500 | Uhličitany sodíka | quantum satis | | iba hydinové mäsové prípravky, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićia pljeskavice |
| | E 1414 | Acetylovaný diškrobfosfát | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia |
| | E 1442 | Hydroxypropyl diškrobfosfát | quantum satis | | iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia |
| | | (7): Maximálne množstvo, ktoré sa môže pridať počas výroby |
| | | (7'): Maximálne množstvo vyjadrené ako dusitan sodný |

iii)

v číselnom poradí sa vkladajú tieto položky:

E 100

Kurkumín

20

iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco

E 160c

Extrakt z papriky

10

iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza fresca, chorizo fresco, bifteki, soutzoukakia kebap

E 162

Cviklová červená

quantum satis

iba výrobky typu merguez, salsicha fresca, butifarra fresca, longaniza frescaa chorizo fresco

E 249 – 250

Dusitany

150

(7) (7')

iba lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad,kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metkaa tatar wołowy (danie tatarskie)

E 260

Kyselina octová

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 263

Octan vápenatý

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 270

Kyselina mliečna

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 327

Mliečnan vápenatý

quantum satis

iba balené prípravky z čerstvého mletého mäsa a mäsové prípravky, do ktorých boli pridané iné zložky ako prídavné látky alebo soľ

E 401

Alginát sodný

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 402

Aginát draselný

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 403

Alginát amónny

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 404

Alginát vápenatý

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 407

Karagénan

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 407a

Spracované chaluhy Euchema

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 410

Karobová guma

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki

E 412

Guarová guma

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki

E 413

Tragant

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap gyros a souvlaki

E 415

Xantánová živica

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním. Okrem bifteki, soutzoukaki, kebap, gyros a souvlaki

E 500

Uhličitany sodíka

quantum satis

iba hydinové mäsové prípravky, mici, bifteki, soutzoukaki, kebap, seftalia, ćevapčićia pljeskavice

E 1414

Acetylovaný diškrobfosfát

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia

E 1442

Hydroxypropyl diškrobfosfát

quantum satis

iba prípravky, do ktorých boli zložky injektované; mäsové prípravky zložené z kombinácie viacerých kusov mäsa upravených rôznymi spôsobmi: mletím, krájaním alebo spracovaním, gyros, souvlaki, bifteki, soutzoukaki, kebapa seftalia

(7): Maximálne množstvo, ktoré sa môže pridať počas výroby

(7'): Maximálne množstvo vyjadrené ako dusitan sodný

| d) | názov kategórie 08.2 sa nahrádza takto:






  08.3 | Mäsové výrobky |
| --- | --- | --- |

d)

názov kategórie 08.2 sa nahrádza takto:

08.3

Mäsové výrobky

| e) | názov kategórie 08.2.1 sa nahrádza takto:






  08.3.1 | Mäsové výrobky bez tepelného ošetrenia |
| --- | --- | --- |

e)

názov kategórie 08.2.1 sa nahrádza takto:

08.3.1

Mäsové výrobky bez tepelného ošetrenia

| f) | názov kategórie 08.2.2 sa nahrádza takto:






  08.3.2 | Tepelne ošetrené mäsové výrobky |
| --- | --- | --- |

f)

názov kategórie 08.2.2 sa nahrádza takto:

08.3.2

Tepelne ošetrené mäsové výrobky

| g) | názov kategórie 08.2.3 sa nahrádza takto:






  08.3.3 | Obaly, nátery a ozdoby na mäso |
| --- | --- | --- |

g)

názov kategórie 08.2.3 sa nahrádza takto:

08.3.3

Obaly, nátery a ozdoby na mäso

| h) | názov kategórie 08.2.4 sa nahrádza takto:






  08.3.4 | Tradične konzervované mäsové výrobky, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia týkajúce sa dusitanov a dusičnanov |
| --- | --- | --- |

h)

názov kategórie 08.2.4 sa nahrádza takto:

08.3.4

Tradične konzervované mäsové výrobky, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia týkajúce sa dusitanov a dusičnanov

| i) | názov kategórie 08.2.4.1 sa nahrádza takto:






  08.3.4.1 | Tradičné mäsové výrobky konzervované ponorením do roztoku (mäsové výrobky konzervované ponorením do konzervačného roztoku s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek) |
| --- | --- | --- |

i)

názov kategórie 08.2.4.1 sa nahrádza takto:

08.3.4.1

Tradičné mäsové výrobky konzervované ponorením do roztoku (mäsové výrobky konzervované ponorením do konzervačného roztoku s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek)

| j) | názov kategórie 08.2.4.2 sa nahrádza takto:






  08.3.4.2 | Tradičné mäsové výrobky konzervované sušením. (Proces suchého konzervovania zahŕňa suchú aplikáciu konzervačnej zmesi s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek na povrch mäsa, po ktorej nasleduje obdobie stabilizácie/zrenia.) |
| --- | --- | --- |

j)

názov kategórie 08.2.4.2 sa nahrádza takto:

08.3.4.2

Tradičné mäsové výrobky konzervované sušením. (Proces suchého konzervovania zahŕňa suchú aplikáciu konzervačnej zmesi s obsahom dusitanov a/alebo dusičnanov, soli a iných zložiek na povrch mäsa, po ktorej nasleduje obdobie stabilizácie/zrenia.)

| k) | názov kategórie 08.2.4.3 sa nahrádza takto:






  08.3.4.3 | Iné tradične konzervované mäsové výrobky. (Procesy konzervovania ponorením a sušením sa buď vzájomne kombinujú alebo sa pridáva dusitan a/alebo dusičnan do zloženého výrobku, alebo sa pred varením do výrobku injektuje konzervačný roztok.) |
| --- | --- | --- |

k)

názov kategórie 08.2.4.3 sa nahrádza takto:

08.3.4.3

Iné tradične konzervované mäsové výrobky. (Procesy konzervovania ponorením a sušením sa buď vzájomne kombinujú alebo sa pridáva dusitan a/alebo dusičnan do zloženého výrobku, alebo sa pred varením do výrobku injektuje konzervačný roztok.)

---

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/22

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 602/2014

zo 4. júna 2014,

ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o uplatňovanie dodatočných rizikových váh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 410 ods. 3,

keďže:

| (1) | Je vhodné stanoviť vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o vykonávanie jednotného prístupu na posudzovanie závažného nedodržiavania požiadaviek zo strany inštitúcií z dôvodu nedbalosti alebo opomenutia a na uplatňovanie dodatočných rizikových váh. S cieľom uľahčiť zbližovanie postupov dohľadu pri uplatňovaní dodatočných rizikových váh by sa mal stanoviť príslušný vzorec. Týmto vzorcom by sa mala uložiť primeraná dodatočná riziková váha najmenej 250 %, ktorá sa s každým ďalším porušením článkov 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 progresívne zvýši. Do vzorca by sa mal zaviesť vhodný faktor, ktorý by umožnil uplatnenie nižšej dodatočnej rizikovej váhy v prípade expozícií vyňatých podľa článku 405 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné stanoviť vykonávacie technické predpisy na uľahčenie zbližovania postupov dohľadu, pokiaľ ide o vykonávanie jednotného prístupu na posudzovanie závažného nedodržiavania požiadaviek zo strany inštitúcií z dôvodu nedbalosti alebo opomenutia a na uplatňovanie dodatočných rizikových váh. S cieľom uľahčiť zbližovanie postupov dohľadu pri uplatňovaní dodatočných rizikových váh by sa mal stanoviť príslušný vzorec. Týmto vzorcom by sa mala uložiť primeraná dodatočná riziková váha najmenej 250 %, ktorá sa s každým ďalším porušením článkov 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 progresívne zvýši. Do vzorca by sa mal zaviesť vhodný faktor, ktorý by umožnil uplatnenie nižšej dodatočnej rizikovej váhy v prípade expozícií vyňatých podľa článku 405 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| (2) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov predložených Európskym orgánom pre bankovníctvo Komisii. |
| --- | --- |

(2)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov predložených Európskym orgánom pre bankovníctvo Komisii.

| (3) | Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu vykonávacích technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (2) o stanovisko, |
| --- | --- |

(3)

Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu vykonávacích technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (2) o stanovisko,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Všeobecné úvahy

1.   Príslušné orgány zabezpečia, aby dodatočná riziková váha uložená podľa článku 407 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 bola uplatnená na všetky príslušné sekuritizačné pozície držané inštitúciou, ktorých sa týka závažné porušenie článku 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

2.   Keď inštitúcia napraví svoje porušenie požiadaviek stanovených v článku 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, dodatočná riziková váha sa prestane uplatňovať hneď, ako je náprava oznámená príslušnému orgánu.

3.   Pri posudzovaní, či uložiť dodatočnú rizikovú váhu, príslušné orgány berú do úvahy závažnosť porušenia článku 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako aj jeho význam pre analýzu rizík sekuritizačnej pozície. Závažnosť sa posudzuje z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska a prípadne na úrovni subjektu aj na konsolidovanej úrovni. Pri posudzovaní závažnosti príslušné orgány okrem iných faktorov zvažujú trvanie porušenia, veľkosť ovplyvnených pozícií a to, či sa inštitúcia pokúsila porušenie proaktívne napraviť.

4.   Pri posudzovaní toho, či inštitúcia z dôvodu nedbalosti alebo opomenutia akýmkoľvek závažným spôsobom nesplnila požiadavky stanovené v článku 405 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, príslušné orgány nesmú byť ovplyvnené žiadnym opomenutím originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa poskytnúť informácie o svojom záväzku v súvislosti s ponechaním si významného hospodárskeho podielu najmenej 5 % s ohľadom na minulé sekuritizácie, keď inštitúcia dokáže preukázať, že primeraným spôsobom zohľadnila takéto okolnosti.

5.   V prípade závažného porušenia požiadavky na poskytovanie informácií stanovenej v článku 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 z dôvodu nedbalosti alebo opomenutia zo strany inštitúcie príslušné orgány uložia dodatočnú rizikovú váhu na ponechané pozície originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa v príslušnej sekuritizácii alebo na inú expozíciu voči príslušnej sekuritizácii.

6.   Pri posudzovaní toho, či inštitúcie z dôvodu nedbalosti alebo opomenutia akýmkoľvek závažným spôsobom nesplnili požiadavky stanovené v článkoch 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pri sekuritizačných pozíciách emitovaných 1. januára 2011 alebo neskôr a pred 1. januárom 2014, príslušné orgány môžu zohľadniť to, či tieto inštitúcie predtým nepretržite spĺňali medzi dátumom emisie a 31. decembrom 2013 požiadavky stanovené v článku 122a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (3) a v usmerneniach Výboru európskych orgánov bankového dohľadu (4) k článku 122a smernice 2006/48/ES.

Článok 2

Výpočet dodatočnej rizikovej váhy

Keď inštitúcia akýmkoľvek závažným spôsobom nespĺňa príslušné požiadavky stanovené v článkoch 405, 406 alebo 409 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, príslušné orgány s cieľom určiť celkovú rizikovú váhu („celková RV“) v súlade s prístupom spresneným v článku 245 ods. 6 a článku 337 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňujú tento vzorec:

Celková RV = Min[12,5; pôvodná RV × (1 + (2,5 + 2,5 × trvanie porušeniaroky) × (1 – výnimka podľa článku 405percent))]

kde:

| | 12,5 je faktor predstavujúci maximálnu hodnotu, ktorú môže celková riziková váha dosiahnuť; |
| --- | --- |

12,5 je faktor predstavujúci maximálnu hodnotu, ktorú môže celková riziková váha dosiahnuť;

| | „pôvodná RV“ je riziková váha, ktorá by sa na sekuritizačné pozície použila, ak by sa neuložila žiadna dodatočná riziková váha; |
| --- | --- |

„pôvodná RV“ je riziková váha, ktorá by sa na sekuritizačné pozície použila, ak by sa neuložila žiadna dodatočná riziková váha;

| | 2,5 je minimálny faktor, ktorý sa použije na pôvodnú rizikovú váhu na výpočet dodatočnej rizikovej váhy; |
| --- | --- |

2,5 je minimálny faktor, ktorý sa použije na pôvodnú rizikovú váhu na výpočet dodatočnej rizikovej váhy;

| | „trvanie porušeniaroky“ je trvanie porušenia vyjadrené v rokoch, zaokrúhlené nadol na najbližšie 12-mesačné obdobie. Táto premenná sa rovná „0“ v prípade porušenia kratšieho než 12 mesiacov, „1“ v prípade porušenia dlhšieho než 12 mesiacov ale kratšieho než 24 mesiacov, „2“ v prípade porušenia dlhšieho než 24 mesiacov alebo kratšieho než 36 mesiacov atď. Trvanie sa vo všeobecnosti meria od začiatku porušenia týkajúceho sa sekuritizácie, avšak príslušné orgány môžu po zohľadnení špecifík sekuritizácie stanoviť iný okamih začiatku. „Porušenie“ je porušenie jednej alebo viacerých požiadaviek stanovených v článku 405, 406 alebo 409, na základe ktorého môže dôjsť k uplatneniu dodatočnej rizikovej váhy. Z porušenia sa stáva „následné porušenie“, keď postupom času nedochádza k náprave porušenia, čo vedie k progresívnemu zvýšeniu dodatočnej rizikovej váhy. |
| --- | --- |

„trvanie porušeniaroky“ je trvanie porušenia vyjadrené v rokoch, zaokrúhlené nadol na najbližšie 12-mesačné obdobie. Táto premenná sa rovná „0“ v prípade porušenia kratšieho než 12 mesiacov, „1“ v prípade porušenia dlhšieho než 12 mesiacov ale kratšieho než 24 mesiacov, „2“ v prípade porušenia dlhšieho než 24 mesiacov alebo kratšieho než 36 mesiacov atď. Trvanie sa vo všeobecnosti meria od začiatku porušenia týkajúceho sa sekuritizácie, avšak príslušné orgány môžu po zohľadnení špecifík sekuritizácie stanoviť iný okamih začiatku. „Porušenie“ je porušenie jednej alebo viacerých požiadaviek stanovených v článku 405, 406 alebo 409, na základe ktorého môže dôjsť k uplatneniu dodatočnej rizikovej váhy. Z porušenia sa stáva „následné porušenie“, keď postupom času nedochádza k náprave porušenia, čo vedie k progresívnemu zvýšeniu dodatočnej rizikovej váhy.

| | „Výnimka podľa článku 405percent“ je premenná rovnajúca sa 0,5, ak sa na sekuritizačné pozície, pre ktoré sa vypočítava dodatočná riziková váha, vzťahuje článok 405 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a rovnajúca sa 0, ak sa takáto výnimka neuplatňuje. |
| --- | --- |

„Výnimka podľa článku 405percent“ je premenná rovnajúca sa 0,5, ak sa na sekuritizačné pozície, pre ktoré sa vypočítava dodatočná riziková váha, vzťahuje článok 405 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a rovnajúca sa 0, ak sa takáto výnimka neuplatňuje.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júna 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1).

3

(4)  http://www.eba.europa.eu/documents/10180/106202/Guidelines.pdf

4

---

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/25

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 603/2014

zo 4. júna 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. júna 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MK | 77,0 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 66,5 |
| 0707 00 05 | MK | 28,8 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 67,4 |
| 0709 93 10 | TR | 110,5 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 50 10 | AR | 120,1 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,9 |
| BR | 87,5 |
| CL | 97,8 |
| CN | 97,8 |
| NZ | 144,5 |
| US | 161,9 |
| UY | 70,3 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 106,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,9 |
| ZZ | 190,9 |
| 0809 29 00 | TR | 395,0 |
| ZZ | 395,0 |

(EUR/100kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

46,1

MK

77,0

TR

76,3

ZZ

66,5

0707 00 05

MK

28,8

TR

106,0

ZZ

67,4

0709 93 10

TR

110,5

ZZ

110,5

0805 50 10

AR

120,1

ZA

116,4

ZZ

118,3

0808 10 80

AR

101,9

BR

87,5

CL

97,8

CN

97,8

NZ

144,5

US

161,9

UY

70,3

ZA

91,4

ZZ

106,6

0809 10 00

TR

190,9

ZZ

190,9

0809 29 00

TR

395,0

ZZ

395,0

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/27

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 6. mája 2014,

ktorým sa stanovuje pozícia, ktorú má Únia prijať na 53. zasadnutí Výboru odborníkov pre prepravu nebezpečného tovaru Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú dopravu (OTIF), pokiaľ ide o určité zmeny dodatku C k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF), uplatniteľné od 1. januára 2015

(2014/327/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Únia pristúpila k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave z 9. mája 1980, zmenenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (ďalej len „dohovor COTIF“), na základe rozhodnutia Rady 2013/103/EÚ (1). |
| --- | --- |

(1)

Únia pristúpila k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave z 9. mája 1980, zmenenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (ďalej len „dohovor COTIF“), na základe rozhodnutia Rady 2013/103/EÚ (1).

| (2) | Všetky členské štáty s výnimkou Cypru a Malty uplatňujú dohovor COTIF. |
| --- | --- |

(2)

Všetky členské štáty s výnimkou Cypru a Malty uplatňujú dohovor COTIF.

| (3) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES (2) sa stanovujú požiadavky na prepravu nebezpečného tovaru cestnou, železničnou alebo vnútrozemskou vodnou dopravou v členských štátoch alebo medzi nimi odkazom na Poriadok pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru uverejnený ako dodatok C k dohovoru COTIF (príloha RID). Okrem toho v článku 4 tejto smernice sa stanovuje, že „preprava nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi a tretími krajinami je povolená, pokiaľ je v súlade s požiadavkami ADR, RID alebo ADN, ak nie je v prílohách uvedené inak.“ Únia teda v tomto prípade vykonáva svoje právomoci. |
| --- | --- |

(3)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES (2) sa stanovujú požiadavky na prepravu nebezpečného tovaru cestnou, železničnou alebo vnútrozemskou vodnou dopravou v členských štátoch alebo medzi nimi odkazom na Poriadok pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru uverejnený ako dodatok C k dohovoru COTIF (príloha RID). Okrem toho v článku 4 tejto smernice sa stanovuje, že „preprava nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi a tretími krajinami je povolená, pokiaľ je v súlade s požiadavkami ADR, RID alebo ADN, ak nie je v prílohách uvedené inak.“ Únia teda v tomto prípade vykonáva svoje právomoci.

| (4) | Očakáva sa, že Výbor odborníkov pre prepravu nebezpečného tovaru zriadený v súlade s článkom 13. ods. 1 písm. d) dohovoru COTIF, na svojom 53. zasadnutí, ktoré sa má konať 22. mája 2014, rozhodne o určitých zmenách v prílohe RID. Tieto zmeny, ktoré sa týkajú technických noriem alebo jednotných technických predpisov, majú za cieľ zaistiť bezpečnú a efektívnu prepravu nebezpečného tovaru a súčasne zohľadniť vedecký a technický pokrok v sektore a vývoj nových látok a výrobkov, ktoré predstavujú nebezpečenstvo počas ich prepravy. |
| --- | --- |

(4)

Očakáva sa, že Výbor odborníkov pre prepravu nebezpečného tovaru zriadený v súlade s článkom 13. ods. 1 písm. d) dohovoru COTIF, na svojom 53. zasadnutí, ktoré sa má konať 22. mája 2014, rozhodne o určitých zmenách v prílohe RID. Tieto zmeny, ktoré sa týkajú technických noriem alebo jednotných technických predpisov, majú za cieľ zaistiť bezpečnú a efektívnu prepravu nebezpečného tovaru a súčasne zohľadniť vedecký a technický pokrok v sektore a vývoj nových látok a výrobkov, ktoré predstavujú nebezpečenstvo počas ich prepravy.

| (5) | Výbor pre prepravu nebezpečného tovaru zriadený podľa článku 9 smernice 2008/68/ES viedol predbežné diskusie o týchto zmenách. |
| --- | --- |

(5)

Výbor pre prepravu nebezpečného tovaru zriadený podľa článku 9 smernice 2008/68/ES viedol predbežné diskusie o týchto zmenách.

| (6) | Väčšina navrhovaných zmien je odôvodnená a prospešná a Únia by ich preto mala podporiť. Dve navrhované zmeny si vyžadujú dôkladnejšie posúdenie vzhľadom na vedecký a technický pokrok. Európska železničná agentúra by mala v spolupráci s príslušnými orgánmi najmä pokračovať v úsilí o nájdenie udržateľného riešenia, pokiaľ ide o detekciu vykoľajení a zmierňovanie ich účinkov vrátane uplatňovania tohto riešenia v budúcnosti. Ak by sa teda tieto zmeny v tejto fáze schválili, Únia by mala navyše vzniesť námietku podľa postupu stanoveného v článku 35 ods. 4 hlavy VII dohovoru COTIF, |
| --- | --- |

(6)

Väčšina navrhovaných zmien je odôvodnená a prospešná a Únia by ich preto mala podporiť. Dve navrhované zmeny si vyžadujú dôkladnejšie posúdenie vzhľadom na vedecký a technický pokrok. Európska železničná agentúra by mala v spolupráci s príslušnými orgánmi najmä pokračovať v úsilí o nájdenie udržateľného riešenia, pokiaľ ide o detekciu vykoľajení a zmierňovanie ich účinkov vrátane uplatňovania tohto riešenia v budúcnosti. Ak by sa teda tieto zmeny v tejto fáze schválili, Únia by mala navyše vzniesť námietku podľa postupu stanoveného v článku 35 ods. 4 hlavy VII dohovoru COTIF,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia Európskej únie

1.   Pozícia, ktorú má Európska únia zaujať na 53. zasadaní výboru odborníkov pre prepravu nebezpečných tovarov v rámci Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave, musí byť v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

2.   Menšie zmeny dokumentov, o ktorých sa zmieňuje príloha k tomuto rozhodnutiu, môžu zástupcovia Únie v uvedenom orgáne schváliť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

Článok 2

Rozhodnutie uvedeného orgánu sa po jeho prijatí uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 6. mája 2014

Za Radu

predseda

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2013/103/EÚ zo 16. júna 2011 o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Medzivládnou organizáciou pre medzinárodnú železničnú prepravu o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z 9. mája 1980, zmenenému a doplnenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (Ú. v. EÚ L 51, 23.2.2013, s. 1).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES z 24. septembra 2008 o vnútrozemskej preprave nebezpečného tovaru (Ú. v. EÚ L 260, 30.9.2008, s. 13).

2

---

PRÍLOHA

| Návrh | Referenčný dokument | Vydanie | Poznámky | Pozícia EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Príloha I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Zmeny schválené stálou pracovnou skupinou | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenami |
| 2 | Príloha I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A | Zmeny by ešte mala preskúmať stála pracovná skupina | Tieto ustanovenia sú v referenčnom dokumente uvedené v hranatých zátvorkách. | Súhlasiť so zmenami |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/1 | Prechodné ustanovenia pre určité štítky | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenou |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/2 | Uplatňovanie osobitného ustanovenia TE 25 | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenou |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/5 | Kontrola určitých označení | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenou |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/6 | Informácie, ktoré sa majú poskytovať manažérovi infraštruktúry | Stála pracovná skupina vybrala druhú možnosť uvedenú v referenčnom dokumente. | Súhlasiť so zmenou |
| 7 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/11 | Používanie technického slovníka | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenou |
| 8 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/12 | Dôsledky zrušenia prospektu UIC 573 | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenami |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/15 | Uplatňovanie osobitného ustanovenia TE 22 | Návrh nie je dostatočne zrelý na rozhodnutie. | Odložiť rozhodnutie |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14 | Redakčné prepracovanie odkazu na ustanovenia EÚ o železničnej preprave | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenami |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/16 | Preprava nebezpečného tovaru v osobných vlakoch | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenou v zmysle revízie v stálej pracovnej skupine |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Viaceré konsolidované zmeny schválené stálou pracovnou skupinou | Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF | Súhlasiť so zmenami |
| | OTIF/RID/CE/GTP/2013/17 | Zmeny by ešte mala preskúmať stála pracovná skupina | — | — |
| 13 | Tamtiež | Tie, ktoré si vyžadujú spoločný názor na spoločnom zasadnutí EHK OSN – OTIF | Je potrebné uľahčiť efektívnu intermodálnu dopravu. | Súhlasiť so zmenami odporúčanými na spoločnom zasadnutí |
| 14 | Tamtiež a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3 | Ustanovenia týkajúce sa povinného používania detektorov vykoľajenia v určitých vozňoch | EÚ svoju pozíciu pred nasledujúcou revíziou pravidiel znovu prehodnotí. | Odložiť rozhodnutie |
| 15 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/18 | Harmonizácia pravidiel s ustanoveniami prílohy 2 k SGMS pre OSŽD | Mala by sa uľahčiť efektívna preprava nebezpečného tovaru medzi členskými krajinami OSŽD z EÚ a členskými krajinami OSŽD, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ. | Súhlasiť so zmenami |
| 16 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4 | Preprava uhlia | Stála pracovná skupina nedosiahla konsenzus v oblasti technických podrobností. | Stanoviť pozíciu EÚ na mieste |
| 17 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8 | Revízia kapitoly 7.7 poriadku RID | O návrhu tohto referenčného dokumentu sa bude diskutovať v rámci všeobecnej diskusie o revízii kapitoly 7.7. | Stanoviť pozíciu EÚ na mieste |
| 18 | OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12 | Zosúladenie s pravidlami platnými pre cestnú dopravu | Týmito návrhmi sa menia tie, ktoré sú uvedené v referenčnom dokumente OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17. | Súhlasiť so zmenami |

Návrh

Referenčný dokument

Vydanie

Poznámky

Pozícia EÚ

1

Príloha I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Zmeny schválené stálou pracovnou skupinou

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenami

2

Príloha I k OTIF/RID/CE/GTP/2012-A

Zmeny by ešte mala preskúmať stála pracovná skupina

Tieto ustanovenia sú v referenčnom dokumente uvedené v hranatých zátvorkách.

Súhlasiť so zmenami

3

OTIF/RID/CE/GTP/2013/1

Prechodné ustanovenia pre určité štítky

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenou

4

OTIF/RID/CE/GTP/2013/2

Uplatňovanie osobitného ustanovenia TE 25

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenou

5

OTIF/RID/CE/GTP/2013/5

Kontrola určitých označení

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenou

6

OTIF/RID/CE/GTP/2013/6

Informácie, ktoré sa majú poskytovať manažérovi infraštruktúry

Stála pracovná skupina vybrala druhú možnosť uvedenú v referenčnom dokumente.

Súhlasiť so zmenou

7

OTIF/RID/CE/GTP/2013/11

Používanie technického slovníka

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenou

8

OTIF/RID/CE/GTP/2013/12

Dôsledky zrušenia prospektu UIC 573

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenami

9

OTIF/RID/CE/GTP/2013/13 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/15

Uplatňovanie osobitného ustanovenia TE 22

Návrh nie je dostatočne zrelý na rozhodnutie.

Odložiť rozhodnutie

10

OTIF/RID/CE/GTP/2013/14 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.14

Redakčné prepracovanie odkazu na ustanovenia EÚ o železničnej preprave

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenami

11

OTIF/RID/CE/GTP/2013/16

Preprava nebezpečného tovaru v osobných vlakoch

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenou v zmysle revízie v stálej pracovnej skupine

12

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Viaceré konsolidované zmeny schválené stálou pracovnou skupinou

Technická zhoda v stálej pracovnej skupine OTIF

Súhlasiť so zmenami

OTIF/RID/CE/GTP/2013/17

Zmeny by ešte mala preskúmať stála pracovná skupina

—

—

13

Tamtiež

Tie, ktoré si vyžadujú spoločný názor na spoločnom zasadnutí EHK OSN – OTIF

Je potrebné uľahčiť efektívnu intermodálnu dopravu.

Súhlasiť so zmenami odporúčanými na spoločnom zasadnutí

14

Tamtiež a OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.3

Ustanovenia týkajúce sa povinného používania detektorov vykoľajenia v určitých vozňoch

EÚ svoju pozíciu pred nasledujúcou revíziou pravidiel znovu prehodnotí.

Odložiť rozhodnutie

15

OTIF/RID/CE/GTP/2013/3 OTIF/RID/CE/GTP/2013/9 a OTIF/RID/CE/GTP/2013/18

Harmonizácia pravidiel s ustanoveniami prílohy 2 k SGMS pre OSŽD

Mala by sa uľahčiť efektívna preprava nebezpečného tovaru medzi členskými krajinami OSŽD z EÚ a členskými krajinami OSŽD, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ.

Súhlasiť so zmenami

16

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.4

Preprava uhlia

Stála pracovná skupina nedosiahla konsenzus v oblasti technických podrobností.

Stanoviť pozíciu EÚ na mieste

17

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.8

Revízia kapitoly 7.7 poriadku RID

O návrhu tohto referenčného dokumentu sa bude diskutovať v rámci všeobecnej diskusie o revízii kapitoly 7.7.

Stanoviť pozíciu EÚ na mieste

18

OTIF/RID/CE/GTP/2013/INF.12

Zosúladenie s pravidlami platnými pre cestnú dopravu

Týmito návrhmi sa menia tie, ktoré sú uvedené v referenčnom dokumente OTIF/RID/CE/GTP/–2013/17.

Súhlasiť so zmenami

---

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/31

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 12. marca 2014,

ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2013/35 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky

(ECB/2014/11)

(2014/328/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 31 prvú zarážku, článok 121, článok 143 a článok 182,

so zreteľom na usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (1) a rozhodnutie ECB/2013/6 z 20. marca 2013 o pravidlách používania vlastných nekrytých bankových dlhopisov so štátnou zárukou ako zábezpeky v operáciách menovej politiky Eurosystému (2),

keďže:

| (1) | Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14, ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 a v rozhodnutí ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14, ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 a v rozhodnutí ECB/2013/35 (3).

| (2) | Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. |
| --- | --- |

(2)

Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť.

| (3) | Dňa 17. júla 2013 Rada guvernérov rozhodla o ešte väčšom posilnení svojho rámca pre kontrolu rizika tak, že upravila kritériá akceptovateľnosti a zrážky, ktoré sa uplatňujú na zábezpeku akceptovanú v operáciách menovej politiky Eurosystému, a prijala určité dodatočné opatrenia na zlepšenie celkového súladu rámca a jeho praktického vykonávania. Tieto opatrenie boli ustanovené v rozhodnutí ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 17. júla 2013 Rada guvernérov rozhodla o ešte väčšom posilnení svojho rámca pre kontrolu rizika tak, že upravila kritériá akceptovateľnosti a zrážky, ktoré sa uplatňujú na zábezpeku akceptovanú v operáciách menovej politiky Eurosystému, a prijala určité dodatočné opatrenia na zlepšenie celkového súladu rámca a jeho praktického vykonávania. Tieto opatrenie boli ustanovené v rozhodnutí ECB/2013/35.

| (4) | V súvislosti s ratingovými požiadavkami týkajúcimi sa cenných papierov krytých aktívami je potrebné podrobnejšie rozpracovať rozhodnutie ECB/2013/35, ktoré by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

V súvislosti s ratingovými požiadavkami týkajúcimi sa cenných papierov krytých aktívami je potrebné podrobnejšie rozpracovať rozhodnutie ECB/2013/35, ktoré by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmena

Článok 6 rozhodnutia ECB/2013/35 sa mení takto:

| 1. | Odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Minimálny limit kreditnej kvality uplatniteľný na cenné papiere kryté aktívami, ako je ustanovený v oddiele 6.3. prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, zodpovedá stupňu kreditnej kvality 2 v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému (‚jedno A‘) (4). Všetky cenné papiere kryté aktívami majú aspoň dve hodnotenia kreditného rizika pre emisiu na úrovni ‚jedno A‘ od akceptovanej ECAI.

  (4)  Rating ‚jedno A‘ znamená minimálne rating ‚A3‘ od spoločnosti Moody's, rating ‚A-‘ od spoločnosti Fitch alebo Standard & Poor's, alebo ‚AL‘ od spoločnosti DBRS.“." |
| --- | --- |

1.

Odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Minimálny limit kreditnej kvality uplatniteľný na cenné papiere kryté aktívami, ako je ustanovený v oddiele 6.3. prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, zodpovedá stupňu kreditnej kvality 2 v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému (‚jedno A‘) (4). Všetky cenné papiere kryté aktívami majú aspoň dve hodnotenia kreditného rizika pre emisiu na úrovni ‚jedno A‘ od akceptovanej ECAI.

(4)  Rating ‚jedno A‘ znamená minimálne rating ‚A3‘ od spoločnosti Moody's, rating ‚A-‘ od spoločnosti Fitch alebo Standard & Poor's, alebo ‚AL‘ od spoločnosti DBRS.“."

| 2. | Odsek 3 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

2.

Odsek 3 sa vypúšťa.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. apríla 2014.

Vo Frankfurte nad Mohanom 12. marca 2014

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Rozhodnutie ECB/2013/35 z 26. septembra 2013 o dodatočných opatreniach týkajúcich sarefinančných operácií eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

USMERNENIA

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/33

---

USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 12. marca 2014,

ktorým sa mení usmernenie ECB/2011/14 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému

(ECB/2014/10)

(2014/329/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 3.1 prvú zarážku, článok 12.1, článok 14.3 a článok 18.2,

keďže:

| (1) | Dosiahnutie jednotnej menovej politiky si vyžaduje vymedzenie nástrojov a postupov, ktoré má používať Eurosystém pozostávajúci z národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, a z Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“), aby sa táto politika uskutočňovala jednotne. |
| --- | --- |

(1)

Dosiahnutie jednotnej menovej politiky si vyžaduje vymedzenie nástrojov a postupov, ktoré má používať Eurosystém pozostávajúci z národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, a z Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“), aby sa táto politika uskutočňovala jednotne.

| (2) | ECB má právomoc prijímať usmernenia potrebné na uskutočňovanie menovej politiky Eurosystému a národné centrálne banky sú povinné konať v súlade s takými usmerneniami. |
| --- | --- |

(2)

ECB má právomoc prijímať usmernenia potrebné na uskutočňovanie menovej politiky Eurosystému a národné centrálne banky sú povinné konať v súlade s takými usmerneniami.

| (3) | Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ECB a národné centrálne banky môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe primeranej zábezpeky. Podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie, vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14 (1), ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 (2) a v rozhodnutí ECB/2013/35 (3). |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ECB a národné centrálne banky môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe primeranej zábezpeky. Podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie, vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14 (1), ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 (2) a v rozhodnutí ECB/2013/35 (3).

| (4) | Usmernenie ECB/2011/14 by sa malo zmeniť tak, aby zohľadňovalo zmeny rámca Eurosystému pre zábezpeku súvisiace s: a) rozšírením požiadaviek týkajúcich sa vykazovania údajov o úveroch na cenné papiere kryté pohľadávkami z kreditných kariet. Cieľom je zachovať ich akceptovateľnosť ako zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému vzhľadom na požiadavku na homogenitu aktív vytvárajúcich peňažné toky, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, stanovenú v predposlednom odseku oddielu 6.2.1.1 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14; a b) revíziou priraďovania určitých úverových ratingov v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému. |
| --- | --- |

(4)

Usmernenie ECB/2011/14 by sa malo zmeniť tak, aby zohľadňovalo zmeny rámca Eurosystému pre zábezpeku súvisiace s: a) rozšírením požiadaviek týkajúcich sa vykazovania údajov o úveroch na cenné papiere kryté pohľadávkami z kreditných kariet. Cieľom je zachovať ich akceptovateľnosť ako zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému vzhľadom na požiadavku na homogenitu aktív vytvárajúcich peňažné toky, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, stanovenú v predposlednom odseku oddielu 6.2.1.1 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14; a b) revíziou priraďovania určitých úverových ratingov v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému.

| (5) | Usmernenie ECB/2011/14 by sa takisto malo zmeniť tak, aby odzrkadľovalo zmeny vyplývajúce zo zavedenia významných zlepšení modelu korešpondenčných centrálnych bánk Eurosystému. V prvom rade sa rozhodlo, že od 26. mája 2014 by sa mala vypustiť požiadavka repatriácie, na základe ktorej sa od zmluvných strán Eurosystému vyžadovalo, aby pred mobilizáciou aktív ako zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému previedli tieto aktíva do systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi príslušného emitenta. Bol by vytvorený nový mobilizačný kanál, ktorý by spájal model korešpondenčných centrálnych bánk s prepojeniami medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi, vďaka čomu by ktorýkoľvek systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi/akceptovateľné prepojenie mohla na mobilizáciu akceptovateľných aktív ako zábezpeky Eurosystému využiť ktorákoľvek zmluvná strana Eurosystému. V druhom rade by sa cezhraničné služby riadenia zábezpeky, ktoré na trhu ponúkajú triparty agenti, mali dať od 29. septembra 2014 využiť prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk, |
| --- | --- |

(5)

Usmernenie ECB/2011/14 by sa takisto malo zmeniť tak, aby odzrkadľovalo zmeny vyplývajúce zo zavedenia významných zlepšení modelu korešpondenčných centrálnych bánk Eurosystému. V prvom rade sa rozhodlo, že od 26. mája 2014 by sa mala vypustiť požiadavka repatriácie, na základe ktorej sa od zmluvných strán Eurosystému vyžadovalo, aby pred mobilizáciou aktív ako zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému previedli tieto aktíva do systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi príslušného emitenta. Bol by vytvorený nový mobilizačný kanál, ktorý by spájal model korešpondenčných centrálnych bánk s prepojeniami medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi, vďaka čomu by ktorýkoľvek systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi/akceptovateľné prepojenie mohla na mobilizáciu akceptovateľných aktív ako zábezpeky Eurosystému využiť ktorákoľvek zmluvná strana Eurosystému. V druhom rade by sa cezhraničné služby riadenia zábezpeky, ktoré na trhu ponúkajú triparty agenti, mali dať od 29. septembra 2014 využiť prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk,

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Zmeny prílohy I

Príloha I k usmerneniu ECB/2011/14 sa mení v súlade s prílohou k tomuto usmerneniu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a implementácia

1.   Toto usmernenie nadobúda účinnosť v deň jeho oznámenia národným centrálnych bankám.

2.   Národné centrálne banky prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s bodmi 3, 8, 15 a 16 prílohy k tomuto usmerneniu a začnú ich uplatňovať 1. apríla 2014. Najneskôr do 24. marca 2014 informujú ECB o textoch a prostriedkoch týkajúcich sa daných opatrení.

3.   Národné centrálne banky prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s bodmi 1, 2, 4 až 7 a 10 až 13 prílohy k tomuto usmerneniu a začnú ich uplatňovať 26. mája 2014. Najneskôr do 24. marca 2014 informujú ECB o textoch a prostriedkoch týkajúcich sa daných opatrení.

4.   Národné centrálne banky prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s bodmi 9 a 14 prílohy k tomuto usmerneniu a začnú ich uplatňovať 29. septembra 2014. Najneskôr do 24. marca 2014 informujú ECB o textoch a prostriedkoch týkajúcich sa daných opatrení.

Článok 4

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

Vo Frankfurte nad Mohanom 12. marca 2014

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutie ECB/2013/6 z 20. marca 2013 o pravidlách používania vlastných nekrytých bankových dlhopisov so štátnou zárukou ako zábezpeky v operáciách menovej politiky Eurosystému (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 22).

2

(3)  Rozhodnutie ECB/2013/35 z 26. septembra 2013 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2013, s. 6).

3

---

PRÍLOHA I

Príloha I k usmerneniu ECB/2011/14 sa mení takto:

| 1. | V oddiele „Použité skratky“ sa dopĺňa tento pojem:


  „TPA
  triparty agent“; |
| --- | --- |

1.

V oddiele „Použité skratky“ sa dopĺňa tento pojem:

„TPA
  triparty agent“;

| 2. | V oddiele 1.5 sa posledná veta nahrádza takto:
  „Všetky akceptovateľné aktíva sa môžu používať cezhranične prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk (CCBM) a v prípade obchodovateľných aktív prostredníctvom akceptovateľných prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi (SSS) EHP.“; |
| --- | --- |

2.

V oddiele 1.5 sa posledná veta nahrádza takto:

„Všetky akceptovateľné aktíva sa môžu používať cezhranične prostredníctvom modelu korešpondenčných centrálnych bánk (CCBM) a v prípade obchodovateľných aktív prostredníctvom akceptovateľných prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi (SSS) EHP.“;

| 3. | V oddiele 6.2.1.1.2 sa predposledný odsek nahrádza takto:
  „Podmienkou akceptovateľnosti je, že cenný papier krytý aktívom musí byť krytý aktívami vytvárajúcimi peňažné toky, ktoré Eurosystém považuje za homogénne, t. j. aktíva vytvárajúce peňažné toky, ktoré kryjú cenný papier krytý aktívom, patria len do jednej z týchto tried aktív: a) hypotekárne úvery na nehnuteľnosti na bývanie; b) hypotekárne úvery na komerčné nehnuteľnosti; c) úvery malým a stredným podnikom; d) úvery na motorové vozidlá; e) spotrebiteľské úvery; f) pohľadávky z lízingu alebo g) pohľadávky z kreditných kariet. Cenné papiere kryté aktívami nie sú akceptovateľné na účely operácií menovej politiky Eurosystému, ak spoločný fond ich podkladových aktív tvoria heterogénne aktíva.“; |
| --- | --- |

3.

V oddiele 6.2.1.1.2 sa predposledný odsek nahrádza takto:

„Podmienkou akceptovateľnosti je, že cenný papier krytý aktívom musí byť krytý aktívami vytvárajúcimi peňažné toky, ktoré Eurosystém považuje za homogénne, t. j. aktíva vytvárajúce peňažné toky, ktoré kryjú cenný papier krytý aktívom, patria len do jednej z týchto tried aktív: a) hypotekárne úvery na nehnuteľnosti na bývanie; b) hypotekárne úvery na komerčné nehnuteľnosti; c) úvery malým a stredným podnikom; d) úvery na motorové vozidlá; e) spotrebiteľské úvery; f) pohľadávky z lízingu alebo g) pohľadávky z kreditných kariet. Cenné papiere kryté aktívami nie sú akceptovateľné na účely operácií menovej politiky Eurosystému, ak spoločný fond ich podkladových aktív tvoria heterogénne aktíva.“;

| 4. | V oddiele 6.2.1.3 sa prvá veta nahrádza takto:
  „Dlhový nástroj musí byť emitovaný v EHP, a to v centrálnej banke alebo v centrálnom depozitári cenných papierov (CDCP), ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v Pravidlách hodnotenia systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi a prepojení na účely posúdenia ich akceptovateľnosti na použitie pri úverových operáciách Eurosystému (ďalej len ‚pravidlá Eurosystému na hodnotenie používateľov‘) (1)
   (2):

  (1)  Pravidlá Eurosystému na hodnotenie používateľov sú uverejnené na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."


  (2)  Ak majú byť medzinárodné dlhové cenné papiere na doručiteľa v globálnej podobe vydané od 1. januára 2007 prostredníctvom medzinárodných centrálnych depozitárov cenných papierov Euroclear Bank v Belgicku a Clearstream Banking Luxembourg akceptovateľné, musia byť vydané vo forme ‚new global notes‘ a uložené u spoločného správcu, ktorým je medzinárodný centrálny depozitár cenných papierov alebo prípadne centrálny depozitár cenných papierov, ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov. Medzinárodné dlhové cenné papiere na doručiteľa v globálnej podobe, ktoré boli vydané vo forme ‚classical global notes‘ pred 1. januárom 2007, a zastupiteľné cenné papiere vydané pod tým istým kódom ISIN k tomuto dátumu alebo po tomto dátume, zostávajú akceptovateľné až do splatnosti. Ak majú byť medzinárodné dlhové cenné papiere vydané na meno v globálnej podobe (global registered form) po 30. septembri 2010 prostredníctvom medzinárodných depozitárov cenných papierov Euroclear Bank v Belgicku a Clearstream Banking Luxembourg akceptovateľné, musia byť vydané v súlade s novou štruktúrou úschovy medzinárodných dlhových cenných papierov. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané na meno v globálnej podobe pred týmto dátumom alebo k tomuto dátumu zostávajú akceptovateľné až do ich splatnosti. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané v podobe individuálnych dlhových cenných papierov (individual note form) po 30. septembri 2010 nebudú akceptovateľné. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané v podobe individuálnych dlhových cenných papierov do 30. septembra 2010 vrátane zostávajú akceptovateľné do ich splatnosti.“;" |
| --- | --- |

4.

V oddiele 6.2.1.3 sa prvá veta nahrádza takto:

„Dlhový nástroj musí byť emitovaný v EHP, a to v centrálnej banke alebo v centrálnom depozitári cenných papierov (CDCP), ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v Pravidlách hodnotenia systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi a prepojení na účely posúdenia ich akceptovateľnosti na použitie pri úverových operáciách Eurosystému (ďalej len ‚pravidlá Eurosystému na hodnotenie používateľov‘) (1)
   (2):

(1)  Pravidlá Eurosystému na hodnotenie používateľov sú uverejnené na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html."

(2)  Ak majú byť medzinárodné dlhové cenné papiere na doručiteľa v globálnej podobe vydané od 1. januára 2007 prostredníctvom medzinárodných centrálnych depozitárov cenných papierov Euroclear Bank v Belgicku a Clearstream Banking Luxembourg akceptovateľné, musia byť vydané vo forme ‚new global notes‘ a uložené u spoločného správcu, ktorým je medzinárodný centrálny depozitár cenných papierov alebo prípadne centrálny depozitár cenných papierov, ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov. Medzinárodné dlhové cenné papiere na doručiteľa v globálnej podobe, ktoré boli vydané vo forme ‚classical global notes‘ pred 1. januárom 2007, a zastupiteľné cenné papiere vydané pod tým istým kódom ISIN k tomuto dátumu alebo po tomto dátume, zostávajú akceptovateľné až do splatnosti. Ak majú byť medzinárodné dlhové cenné papiere vydané na meno v globálnej podobe (global registered form) po 30. septembri 2010 prostredníctvom medzinárodných depozitárov cenných papierov Euroclear Bank v Belgicku a Clearstream Banking Luxembourg akceptovateľné, musia byť vydané v súlade s novou štruktúrou úschovy medzinárodných dlhových cenných papierov. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané na meno v globálnej podobe pred týmto dátumom alebo k tomuto dátumu zostávajú akceptovateľné až do ich splatnosti. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané v podobe individuálnych dlhových cenných papierov (individual note form) po 30. septembri 2010 nebudú akceptovateľné. Medzinárodné dlhové cenné papiere vydané v podobe individuálnych dlhových cenných papierov do 30. septembra 2010 vrátane zostávajú akceptovateľné do ich splatnosti.“;"

| 5. | Oddiel 6.2.1.4 sa nahrádza takto:
  „Dlhový nástroj musí byť prevoditeľný v zaknihovanej podobe. Musí byť vedený a vyrovnaný v eurozóne na účte v Eurosystéme alebo v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov, aby bezchybnosť a realizácia zábezpeky podliehali právu členského štátu.
  Ak centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého sa aktívum emituje, a centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého je aktívum vedené, nie sú totožní, títo dvaja centrálni depozitári cenných papierov musia byť spojení prostredníctvom prepojenia, ktoré je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov (3).

  (3)  Zoznam akceptovateľných prepojení je uverejnený na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;" |
| --- | --- |

5.

Oddiel 6.2.1.4 sa nahrádza takto:

„Dlhový nástroj musí byť prevoditeľný v zaknihovanej podobe. Musí byť vedený a vyrovnaný v eurozóne na účte v Eurosystéme alebo v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov, aby bezchybnosť a realizácia zábezpeky podliehali právu členského štátu.

Ak centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého sa aktívum emituje, a centrálny depozitár cenných papierov, v rámci ktorého je aktívum vedené, nie sú totožní, títo dvaja centrálni depozitári cenných papierov musia byť spojení prostredníctvom prepojenia, ktoré je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov (3).

(3)  Zoznam akceptovateľných prepojení je uverejnený na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;"

| 6. | Oddiel 6.2.1.5 sa nahrádza takto:
  „S dlhovým nástrojom sa musí dať obchodovať na regulovanom trhu, v zmysle definície v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (4) alebo sa s ním musí dať obchodovať na niektorých neregulovaných trhoch, ako ich vymedzuje ECB (5). Eurosystém hodnotí neregulované trhy podľa troch zásad – bezpečnosť, transparentnosť a prístupnosť (6).

  (4)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1."


  (5)  Zoznam akceptovaných neregulovaných trhov je uverejnený na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu a aktualizuje sa aspoň raz za rok."


  (6)  Eurosystém definuje ‚bezpečnosť‘, ‚transparentnosť‘ a ‚prístupnosť‘ výlučne v zmysle výkonu funkcie riadenia zábezpeky. Cieľom výberu nie je hodnotenie vnútornej kvality jednotlivých trhov. Význam zásad je nasledujúci: Pod bezpečnosťou sa rozumie istota v súvislosti s transakciami, najmä istota vo vzťahu k ich platnosti a vymáhateľnosti. Pod transparentnosťou sa rozumie neobmedzený prístup k informáciám o procedurálnych a prevádzkových pravidlách trhu, o finančných vlastnostiach aktív, mechanizme tvorby cien a relevantných cenách a množstvách (kótované ceny, úrokové sadzby, objemy obchodovania, zostatky atď.). Prístupnosť sa týka možnosti Eurosystému byť účastníkom trhu a mať k nemu prístup. Trh je prístupný na účely riadenia zábezpeky, ak jeho procedurálne a prevádzkové pravidlá umožňujú Eurosystému podľa potreby získavať informácie a vykonávať transakcie.“;" |
| --- | --- |

6.

Oddiel 6.2.1.5 sa nahrádza takto:

„S dlhovým nástrojom sa musí dať obchodovať na regulovanom trhu, v zmysle definície v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (4) alebo sa s ním musí dať obchodovať na niektorých neregulovaných trhoch, ako ich vymedzuje ECB (5). Eurosystém hodnotí neregulované trhy podľa troch zásad – bezpečnosť, transparentnosť a prístupnosť (6).

(4)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1."

(5)  Zoznam akceptovaných neregulovaných trhov je uverejnený na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu a aktualizuje sa aspoň raz za rok."

(6)  Eurosystém definuje ‚bezpečnosť‘, ‚transparentnosť‘ a ‚prístupnosť‘ výlučne v zmysle výkonu funkcie riadenia zábezpeky. Cieľom výberu nie je hodnotenie vnútornej kvality jednotlivých trhov. Význam zásad je nasledujúci: Pod bezpečnosťou sa rozumie istota v súvislosti s transakciami, najmä istota vo vzťahu k ich platnosti a vymáhateľnosti. Pod transparentnosťou sa rozumie neobmedzený prístup k informáciám o procedurálnych a prevádzkových pravidlách trhu, o finančných vlastnostiach aktív, mechanizme tvorby cien a relevantných cenách a množstvách (kótované ceny, úrokové sadzby, objemy obchodovania, zostatky atď.). Prístupnosť sa týka možnosti Eurosystému byť účastníkom trhu a mať k nemu prístup. Trh je prístupný na účely riadenia zábezpeky, ak jeho procedurálne a prevádzkové pravidlá umožňujú Eurosystému podľa potreby získavať informácie a vykonávať transakcie.“;"

| 7. | V oddiele 6.2.3.2 sa tabuľka 4 nahrádza takto:








  „Kritériá akceptovateľnosti | Obchodovateľné aktíva (7) | Neobchodovateľné aktíva (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Druh aktíva | Dlhové certifikáty ECB
  Ostatné obchodovateľné dlhové nástroje (9) | Úverové pohľadávky | RMBD |
| Štandardy na hodnotenie kreditného rizika | Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Tieto sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre obchodovateľné aktíva (9). | Dlžník/ručiteľ musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Schopnosť splatiť úver sa hodnotí podľa pravidiel ECAF pre úverové pohľadávky. | Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Tieto sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre RMBD. |
| Miesto emisie | EHP (9) | neuplatňuje sa | neuplatňuje sa |
| Postupy vyrovnania a technické aspekty | Miesto vyrovnania: eurozóna
  Nástroje musia byť centrálne uložené v zaknihovanej podobe v národných centrálnych bankách alebo v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov. | Postupy Eurosystému | Postupy Eurosystému |
| Typ emitenta/dlžníka/ručiteľa | Národné centrálne banky
  Verejný sektor
  Súkromný sektor
  Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie | Verejný sektor
  Nefinančné korporácie
  Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie | Úverové inštitúcie |
| Sídlo emitenta, dlžníka a ručiteľa | Emitent (9): Krajiny EHP alebo krajiny G10 nepatriace do EHP
  Dlžník: EHP
  Ručiteľ (9): EHP | Eurozóna | Eurozóna |
| Akceptovateľné trhy | Regulované trhy
  Neregulované trhy akceptované ECB | neuplatňuje sa | neuplatňuje sa |
| Mena | Euro | Euro | Euro |
| Minimálna výška | neuplatňuje sa | Minimálna výška platná v čase predloženia úverovej pohľadávky






  — | domáce použitie: určuje NCB |

7.

V oddiele 6.2.3.2 sa tabuľka 4 nahrádza takto:

„Kritériá akceptovateľnosti

Obchodovateľné aktíva (7)

Neobchodovateľné aktíva (8)

Druh aktíva

Dlhové certifikáty ECB

Ostatné obchodovateľné dlhové nástroje (9)

Úverové pohľadávky

RMBD

Štandardy na hodnotenie kreditného rizika

Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Tieto sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre obchodovateľné aktíva (9).

Dlžník/ručiteľ musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Schopnosť splatiť úver sa hodnotí podľa pravidiel ECAF pre úverové pohľadávky.

Aktívum musí spĺňať vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika. Tieto sa hodnotia podľa pravidiel ECAF pre RMBD.

Miesto emisie

EHP (9)

neuplatňuje sa

neuplatňuje sa

Postupy vyrovnania a technické aspekty

Miesto vyrovnania: eurozóna

Nástroje musia byť centrálne uložené v zaknihovanej podobe v národných centrálnych bankách alebo v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré sú na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov.

Postupy Eurosystému

Postupy Eurosystému

Typ emitenta/dlžníka/ručiteľa

Národné centrálne banky

Verejný sektor

Súkromný sektor

Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie

Verejný sektor

Nefinančné korporácie

Medzinárodné a nadnárodné inštitúcie

Úverové inštitúcie

Sídlo emitenta, dlžníka a ručiteľa

Emitent (9): Krajiny EHP alebo krajiny G10 nepatriace do EHP

Dlžník: EHP

Ručiteľ (9): EHP

Eurozóna

Eurozóna

Akceptovateľné trhy

Regulované trhy

Neregulované trhy akceptované ECB

neuplatňuje sa

neuplatňuje sa

Mena

Euro

Euro

Euro

Minimálna výška

neuplatňuje sa

Minimálna výška platná v čase predloženia úverovej pohľadávky

—

domáce použitie: určuje NCB

| — | cezhraničné použitie: jednotný limit vo výške 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

cezhraničné použitie: jednotný limit vo výške 500 000 EUR

neuplatňuje sa

Rozhodné právo

V prípade cenných papierov krytých aktívami musia byť podkladové aktíva nadobudnuté v súlade s právom členského štátu EÚ. Právo, ktorým sa riadia podkladové úverové pohľadávky, musí byť právom krajiny EHP.

Rozhodné právo v prípade zmluvy o úverovej pohľadávke a mobilizačnej dohody: právo členského štátu

Celkový počet rôznych právnych poriadkov vzťahujúcich sa na:

| a) | zmluvnú stranu; |
| --- | --- |

a)

zmluvnú stranu;

| b) | veriteľa; |
| --- | --- |

b)

veriteľa;

| c) | dlžníka; |
| --- | --- |

c)

dlžníka;

| d) | ručiteľa (ak existuje); |
| --- | --- |

d)

ručiteľa (ak existuje);

| e) | dohodu o úverovej pohľadávke; a |
| --- | --- |

e)

dohodu o úverovej pohľadávke; a

| f) | mobilizačnú dohodunesmie byť vyšší ako dva |
| --- | --- |

f)

mobilizačnú dohodunesmie byť vyšší ako dva

neuplatňuje sa

Cezhraničné použitie

áno

áno

áno

| 8. | V oddiele 6.3.1 sa poznámky pod čiarou č. 67 a 69 nahrádzajú takto:






  „(*) | Harmonizovaná ratingová stupnica Eurosystému je uverejnená na internetovej stránke ECB (www.ecb.europa.eu). Hodnotenie kreditného rizika na úrovni stupňa kreditnej kvality 3 znamená minimálny dlhodobý rating ‚BBB-‘ od spoločnosti Fitch alebo Standard & Poor's alebo ‚Baa3‘ od spoločnosti Moody 's, alebo ‚BBBL‘ od spoločnosti DBRS.“ |
| --- | --- | --- |

8.

V oddiele 6.3.1 sa poznámky pod čiarou č. 67 a 69 nahrádzajú takto:

„(*)

Harmonizovaná ratingová stupnica Eurosystému je uverejnená na internetovej stránke ECB (www.ecb.europa.eu). Hodnotenie kreditného rizika na úrovni stupňa kreditnej kvality 3 znamená minimálny dlhodobý rating ‚BBB-‘ od spoločnosti Fitch alebo Standard & Poor's alebo ‚Baa3‘ od spoločnosti Moody 's, alebo ‚BBBL‘ od spoločnosti DBRS.“

| „(**) | Pod ‚tri A‘ sa rozumie dlhodobý rating ‚AAA‘ od spoločnosti Fitch, Standard & Poor's alebo DBRS alebo ‚Aaa‘ od spoločnosti Moody's.“; |
| --- | --- |

„(**)

Pod ‚tri A‘ sa rozumie dlhodobý rating ‚AAA‘ od spoločnosti Fitch, Standard & Poor's alebo DBRS alebo ‚Aaa‘ od spoločnosti Moody's.“;

| 9. | V oddiele 6.4.2 sa písmeno k) nahrádza takto:
  „Aktíva sa oceňujú denne. Národné centrálne banky (10) denne vypočítavajú požadovanú hodnotu podkladových aktív, pričom berú do úvahy zmeny v objemoch nesplatených úverov, zásady oceňovania stanovené v oddiele 6.5 a požadované oceňovacie zrážky.

  (10)  V prípade využívania služieb triparty agenta je oceňovanie na základe informácie zaslanej príslušnou NCB delegované na triparty agenta.“;" |
| --- | --- |

9.

V oddiele 6.4.2 sa písmeno k) nahrádza takto:

„Aktíva sa oceňujú denne. Národné centrálne banky (10) denne vypočítavajú požadovanú hodnotu podkladových aktív, pričom berú do úvahy zmeny v objemoch nesplatených úverov, zásady oceňovania stanovené v oddiele 6.5 a požadované oceňovacie zrážky.

(10)  V prípade využívania služieb triparty agenta je oceňovanie na základe informácie zaslanej príslušnou NCB delegované na triparty agenta.“;"

| 10. | V oddiele 6.6 sa druhý odsek nahrádza takto:
  „Na zabezpečenie možnosti využívať všetky akceptovateľné aktíva cezhranične vypracovali národné centrálne banky (a ECB) model korešpondenčných centrálnych bánk (correspondent central banking model – CCBM). V tomto modeli národné centrálne banky vo vzťahu k aktívam akceptovaným v ich domácom depozitári, u triparty agenta alebo v systéme vyrovnania pôsobia navzájom (i vo vzťahu k ECB) ako správcovia (‚korešpondenti‘). V prípade neobchodovateľných aktív, t. j. úverových pohľadávok a retailových hypotekárnych záložných dlhových nástrojov, ktoré sa nedajú prevádzať prostredníctvom systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi, sa môžu využívať špecifické riešenia (11). CCBM sa môže použiť na zabezpečenie všetkých foriem úverových operácií Eurosystému. Okrem CCBM môžu zmluvné strany na cezhraničný prevod obchodovateľných aktív vedených v ich miestnom systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi využívať akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi (12). Zmluvné strany môžu tieto akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi využívať aj v kombinácii s CCBM (CCBM s prepojeniami – pozri oddiel 6.6.3). CCBM (vrátane CCBM s prepojeniami) navyše slúži ako základ na cezhraničné využívanie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta.

  (11)  Podrobné informácie sú uvedené v publikácii Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties, ktorá je uverejnená na internetovej stránke ECB (www.ecb.europa.eu)."


  (12)  Akceptovateľné aktíva sa môžu používať prostredníctvom účtu centrálnej banky v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi umiestnenom v krajine, ktorá nie je domácou krajinou predmetnej centrálnej banky, ak použitie takéhoto účtu schválil Eurosystém. Od roku 1999 je De Nederlandsche Bank oprávnená používať svoj účet v Euroclear Bank na vyrovnanie zabezpečovacích transakcií s eurobondami emitovanými v rámci tohto medzinárodného centrálneho depozitára cenných papierov. Od augusta 2000 má povolenie na otvorenie takéhoto účtu v Euroclear Bank aj Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland. Tento účet sa môže používať pre všetky akceptovateľné aktíva vedené v Euroclear Bank, t. j. vrátane akceptovateľných aktív prevedených do Euroclear Bank prostredníctvom akceptovateľných prepojení.“;" |
| --- | --- |

10.

V oddiele 6.6 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Na zabezpečenie možnosti využívať všetky akceptovateľné aktíva cezhranične vypracovali národné centrálne banky (a ECB) model korešpondenčných centrálnych bánk (correspondent central banking model – CCBM). V tomto modeli národné centrálne banky vo vzťahu k aktívam akceptovaným v ich domácom depozitári, u triparty agenta alebo v systéme vyrovnania pôsobia navzájom (i vo vzťahu k ECB) ako správcovia (‚korešpondenti‘). V prípade neobchodovateľných aktív, t. j. úverových pohľadávok a retailových hypotekárnych záložných dlhových nástrojov, ktoré sa nedajú prevádzať prostredníctvom systémov vyrovnania obchodov s cennými papiermi, sa môžu využívať špecifické riešenia (11). CCBM sa môže použiť na zabezpečenie všetkých foriem úverových operácií Eurosystému. Okrem CCBM môžu zmluvné strany na cezhraničný prevod obchodovateľných aktív vedených v ich miestnom systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi využívať akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi (12). Zmluvné strany môžu tieto akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi využívať aj v kombinácii s CCBM (CCBM s prepojeniami – pozri oddiel 6.6.3). CCBM (vrátane CCBM s prepojeniami) navyše slúži ako základ na cezhraničné využívanie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta.

(11)  Podrobné informácie sú uvedené v publikácii Correspondent central banking model (CCBM) procedure for Eurosystem counterparties, ktorá je uverejnená na internetovej stránke ECB (www.ecb.europa.eu)."

(12)  Akceptovateľné aktíva sa môžu používať prostredníctvom účtu centrálnej banky v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi umiestnenom v krajine, ktorá nie je domácou krajinou predmetnej centrálnej banky, ak použitie takéhoto účtu schválil Eurosystém. Od roku 1999 je De Nederlandsche Bank oprávnená používať svoj účet v Euroclear Bank na vyrovnanie zabezpečovacích transakcií s eurobondami emitovanými v rámci tohto medzinárodného centrálneho depozitára cenných papierov. Od augusta 2000 má povolenie na otvorenie takéhoto účtu v Euroclear Bank aj Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland. Tento účet sa môže používať pre všetky akceptovateľné aktíva vedené v Euroclear Bank, t. j. vrátane akceptovateľných aktív prevedených do Euroclear Bank prostredníctvom akceptovateľných prepojení.“;"

| 11. | V oddiele 6.6.1 sa posledný odsek nahrádza takto:
  „CCBM je zmluvným stranám k dispozícii (pre obchodovateľné i neobchodovateľné aktíva) v každý pracovný deň TARGET2 od 9:00 do 16:00 h SEČ. Zmluvná strana, ktorá chce CCBM využiť, musí o tom informovať národnú centrálnu banku, od ktorej chce získať úver, t. j. svoju domácu národnú centrálnu banku, do 16:00 h SEČ. Zmluvná strana musí navyše zabezpečiť, aby bola zábezpeka na zabezpečenie operácií menovej politiky dodaná na účet korešpondenčnej centrálnej banky najneskôr do 16:45 h SEČ. Pokyny alebo dodanie zábezpeky po tomto termíne sa budú spracovávať len na základe maximálneho úsilia a môžu sa brať do úvahy, len pokiaľ ide o úver poskytnutý v nasledujúci pracovný deň TARGET2. Ak zmluvné strany predpokladajú potrebu využiť CCBM neskôr v priebehu dňa, mali by aktíva podľa možnosti dodať vopred (t. j. vopred ich uložiť). Vo výnimočných situáciách alebo z menovopolitických dôvodov môže ECB rozhodnúť o predĺžení času uzávierky CCBM až do uzávierky systému TARGET2, a to v spolupráci s CDCP s prihliadnutím na ich možnosti predĺžiť ich čas uzávierky pre obchodovateľné aktíva.“; |
| --- | --- |

11.

V oddiele 6.6.1 sa posledný odsek nahrádza takto:

„CCBM je zmluvným stranám k dispozícii (pre obchodovateľné i neobchodovateľné aktíva) v každý pracovný deň TARGET2 od 9:00 do 16:00 h SEČ. Zmluvná strana, ktorá chce CCBM využiť, musí o tom informovať národnú centrálnu banku, od ktorej chce získať úver, t. j. svoju domácu národnú centrálnu banku, do 16:00 h SEČ. Zmluvná strana musí navyše zabezpečiť, aby bola zábezpeka na zabezpečenie operácií menovej politiky dodaná na účet korešpondenčnej centrálnej banky najneskôr do 16:45 h SEČ. Pokyny alebo dodanie zábezpeky po tomto termíne sa budú spracovávať len na základe maximálneho úsilia a môžu sa brať do úvahy, len pokiaľ ide o úver poskytnutý v nasledujúci pracovný deň TARGET2. Ak zmluvné strany predpokladajú potrebu využiť CCBM neskôr v priebehu dňa, mali by aktíva podľa možnosti dodať vopred (t. j. vopred ich uložiť). Vo výnimočných situáciách alebo z menovopolitických dôvodov môže ECB rozhodnúť o predĺžení času uzávierky CCBM až do uzávierky systému TARGET2, a to v spolupráci s CDCP s prihliadnutím na ich možnosti predĺžiť ich čas uzávierky pre obchodovateľné aktíva.“;

| 12. | Oddiel 6.6.2 sa nahrádza takto:
  „Okrem CCBM sa na cezhraničný prevod obchodovateľných aktív môžu využívať akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi EHP.
  Priame alebo nepriame prepojenie medzi dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi umožňuje účastníkovi v jednom systéme vyrovnania držať cenné papiere emitované v inom systéme vyrovnania bez toho, aby bol účastníkom tohto iného systému (13). Tieto prepojenia sa môžu využiť na prevod zábezpeky pri úverových operáciách Eurosystému až po posúdení a schválení zo strany Eurosystému podľa štandardov a postupov hodnotenia uvedených v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov (14).
  Z hľadiska Eurosystému plnia CCBM a cezhraničné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi EHP tú istú funkciu, a to umožniť zmluvným stranám využívať zábezpeku na cezhraničnom princípe, t. j. umožniť zmluvným stranám využiť zábezpeku na získanie úveru od ich domácej národnej centrálnej banky aj vtedy, keď bola táto zábezpeka emitovaná v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi inej krajiny. CCBM a prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi však túto funkciu plnia rôznymi spôsobmi. V CCBM existuje cezhraničný vzťah medzi národnými centrálnymi bankami. Tieto navzájom vystupujú ako správcovia. Pri využívaní prepojení ide o cezhraničný vzťah medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Tieto si navzájom otvárajú súhrnné účty. Aktíva uložené v korešpondenčnej centrálnej banke sa môžu využívať iba na zabezpečenie úverových operácií Eurosystému. Aktíva vedené prostredníctvom prepojenia sa však môžu využívať na úverové operácie Eurosystému, ako aj na akýkoľvek iný účel, ktorý si zmluvná strana zvolí. Pri využívaní prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi zmluvné strany vedú aktíva na svojich vlastných účtoch vo svojich domácich systémoch vyrovnania obchodov s cennými papiermi a nepotrebujú správcu.

  (13)  Prepojenie medzi dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi tvorí súbor postupov a dohôd na cezhraničný prevod cenných papierov v zaknihovanej podobe. Prepojenie má podobu súhrnného účtu (omnibus account), ktorý si otvorí jeden systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi (systém investora) v druhom systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi (v systéme emitenta). Pri priamom prepojení medzi týmito dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi nevystupuje žiadny sprostredkovateľ. Na cezhraničné prevody cenných papierov do Eurosystému sa môžu použiť aj nepriame prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Nepriamym prepojením je zmluvná alebo technická dohoda, ktorá dvom systémom vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré nie sú navzájom priamo prepojené, umožňuje vymieňať si alebo prevádzať cenné papiere prostredníctvom tretieho systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý vystupuje ako sprostredkovateľ."


  (14)  Zoznam akceptovateľných prepojení je k dispozícii na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;" |
| --- | --- |

12.

Oddiel 6.6.2 sa nahrádza takto:

„Okrem CCBM sa na cezhraničný prevod obchodovateľných aktív môžu využívať akceptovateľné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi EHP.

Priame alebo nepriame prepojenie medzi dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi umožňuje účastníkovi v jednom systéme vyrovnania držať cenné papiere emitované v inom systéme vyrovnania bez toho, aby bol účastníkom tohto iného systému (13). Tieto prepojenia sa môžu využiť na prevod zábezpeky pri úverových operáciách Eurosystému až po posúdení a schválení zo strany Eurosystému podľa štandardov a postupov hodnotenia uvedených v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov (14).

Z hľadiska Eurosystému plnia CCBM a cezhraničné prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi EHP tú istú funkciu, a to umožniť zmluvným stranám využívať zábezpeku na cezhraničnom princípe, t. j. umožniť zmluvným stranám využiť zábezpeku na získanie úveru od ich domácej národnej centrálnej banky aj vtedy, keď bola táto zábezpeka emitovaná v systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi inej krajiny. CCBM a prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi však túto funkciu plnia rôznymi spôsobmi. V CCBM existuje cezhraničný vzťah medzi národnými centrálnymi bankami. Tieto navzájom vystupujú ako správcovia. Pri využívaní prepojení ide o cezhraničný vzťah medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Tieto si navzájom otvárajú súhrnné účty. Aktíva uložené v korešpondenčnej centrálnej banke sa môžu využívať iba na zabezpečenie úverových operácií Eurosystému. Aktíva vedené prostredníctvom prepojenia sa však môžu využívať na úverové operácie Eurosystému, ako aj na akýkoľvek iný účel, ktorý si zmluvná strana zvolí. Pri využívaní prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi zmluvné strany vedú aktíva na svojich vlastných účtoch vo svojich domácich systémoch vyrovnania obchodov s cennými papiermi a nepotrebujú správcu.

(13)  Prepojenie medzi dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi tvorí súbor postupov a dohôd na cezhraničný prevod cenných papierov v zaknihovanej podobe. Prepojenie má podobu súhrnného účtu (omnibus account), ktorý si otvorí jeden systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi (systém investora) v druhom systéme vyrovnania obchodov s cennými papiermi (v systéme emitenta). Pri priamom prepojení medzi týmito dvoma systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi nevystupuje žiadny sprostredkovateľ. Na cezhraničné prevody cenných papierov do Eurosystému sa môžu použiť aj nepriame prepojenia medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi. Nepriamym prepojením je zmluvná alebo technická dohoda, ktorá dvom systémom vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktoré nie sú navzájom priamo prepojené, umožňuje vymieňať si alebo prevádzať cenné papiere prostredníctvom tretieho systému vyrovnania obchodov s cennými papiermi, ktorý vystupuje ako sprostredkovateľ."

(14)  Zoznam akceptovateľných prepojení je k dispozícii na internetovej stránke ECB www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.“;"

| 13. | v oddiele 6.6 sa dopĺňa tento oddiel 6.6.3:
  „6.6.3.   CCBM s prepojeniami
  Zmluvné strany môžu na cezhraničnú mobilizáciu akceptovateľných obchodovateľných aktív využiť v kombinácii s CCBM aj priame a pridružené prepojenia uvedené v oddiele 6.6.2.
  Pri využívaní prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi v kombinácii s CCBM zmluvné strany vedú aktíva emitované v systéme emitenta na účte v systéme investora priamo alebo prostredníctvom správcu. V prípade pridružených prepojení môže tretí systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi konať ako systém sprostredkovateľa.
  Tieto aktíva možno emitovať v CDCP EHP mimo eurozóny za predpokladu, že prepojenie medzi systémom emitenta a systémom investora je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov.



  Keď sa akceptovateľné aktíva majú previesť prostredníctvom CCBM s prepojeniami, zmluvné strany musia zabezpečiť dodanie cenných papierov na účet v príslušnom systéme investora do 16:00 h SEČ v deň vyrovnania, s cieľom zabezpečiť vyrovnanie operácií s valutou toho istého dňa. Každá žiadosť o mobilizáciu, ktorú domáca národná centrálna banka prijala od svojej zmluvnej strany po 16:00 h SEČ, alebo každá žiadosť o dodanie akceptovateľných aktív na účet príslušného CDCP investora, prijatá po 16:00 h SEČ, sa bude spracovávať len na základe maximálneho úsilia a v závislosti od času uzávierky zúčastnených CDCP.“; |
| --- | --- |

13.

v oddiele 6.6 sa dopĺňa tento oddiel 6.6.3:

„6.6.3.   CCBM s prepojeniami

Zmluvné strany môžu na cezhraničnú mobilizáciu akceptovateľných obchodovateľných aktív využiť v kombinácii s CCBM aj priame a pridružené prepojenia uvedené v oddiele 6.6.2.

Pri využívaní prepojení medzi systémami vyrovnania obchodov s cennými papiermi v kombinácii s CCBM zmluvné strany vedú aktíva emitované v systéme emitenta na účte v systéme investora priamo alebo prostredníctvom správcu. V prípade pridružených prepojení môže tretí systém vyrovnania obchodov s cennými papiermi konať ako systém sprostredkovateľa.

Tieto aktíva možno emitovať v CDCP EHP mimo eurozóny za predpokladu, že prepojenie medzi systémom emitenta a systémom investora je na základe hodnotenia Eurosystému v súlade so štandardmi a postupmi hodnotenia uvedenými v pravidlách Eurosystému na hodnotenie používateľov.

Image

Keď sa akceptovateľné aktíva majú previesť prostredníctvom CCBM s prepojeniami, zmluvné strany musia zabezpečiť dodanie cenných papierov na účet v príslušnom systéme investora do 16:00 h SEČ v deň vyrovnania, s cieľom zabezpečiť vyrovnanie operácií s valutou toho istého dňa. Každá žiadosť o mobilizáciu, ktorú domáca národná centrálna banka prijala od svojej zmluvnej strany po 16:00 h SEČ, alebo každá žiadosť o dodanie akceptovateľných aktív na účet príslušného CDCP investora, prijatá po 16:00 h SEČ, sa bude spracovávať len na základe maximálneho úsilia a v závislosti od času uzávierky zúčastnených CDCP.“;

| 14. | v oddiele 6.6 sa dopĺňa tento oddiel 6.6.4:
  „6.6.4.   CCBM so službami riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta
  CCBM (vrátane CCBM s prepojeniami) slúži aj ako základ na cezhraničné využívanie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta, pričom NCB členského štátu, kde sú tieto služby ponúkané na cezhraničné využívanie v rámci Eurosystému, bude konať ako korešpondenčná centrálna banka pre národné centrálne banky v iných členských štátoch, ktorých zmluvné strany požiadali o cezhraničné využitie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta. Príslušný triparty agent musí byť pozitívne ohodnotený Eurosystémom.
  V rámci služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta môžu zmluvné strany zvýšiť alebo znížiť výšku zábezpeky, ktorú poskytujú svojej domácej národnej centrálnej banke (ďalej len ‚celková výška‘).



  Poznámka: Je možné, že šípka s názvom ‚Informácie o zábezpeke‘ medzi zmluvnou stranou A a NCB A sa nebude týkať určitých triparty agentov (v závislosti od vybraného zmluvného modelu). V takom prípade zmluvná strana neposiela inštrukciu NCB A a od NCB A neprijíma ani potvrdenie.“; |
| --- | --- |

14.

v oddiele 6.6 sa dopĺňa tento oddiel 6.6.4:

„6.6.4.   CCBM so službami riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta

CCBM (vrátane CCBM s prepojeniami) slúži aj ako základ na cezhraničné využívanie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta, pričom NCB členského štátu, kde sú tieto služby ponúkané na cezhraničné využívanie v rámci Eurosystému, bude konať ako korešpondenčná centrálna banka pre národné centrálne banky v iných členských štátoch, ktorých zmluvné strany požiadali o cezhraničné využitie služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta. Príslušný triparty agent musí byť pozitívne ohodnotený Eurosystémom.

V rámci služieb riadenia zábezpeky prostredníctvom služby triparty agenta môžu zmluvné strany zvýšiť alebo znížiť výšku zábezpeky, ktorú poskytujú svojej domácej národnej centrálnej banke (ďalej len ‚celková výška‘).

Image

Poznámka: Je možné, že šípka s názvom ‚Informácie o zábezpeke‘ medzi zmluvnou stranou A a NCB A sa nebude týkať určitých triparty agentov (v závislosti od vybraného zmluvného modelu). V takom prípade zmluvná strana neposiela inštrukciu NCB A a od NCB A neprijíma ani potvrdenie.“;

| 15. | V dodatku 8 sa dopĺňa tento predposledný odsek:
  „Keď aktíva vytvárajúce peňažné toky, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, zahŕňajú pohľadávky z kreditných kariet, požiadavky na informácie o individuálnych úveroch sa uplatňujú od 1. apríla 2014 a deväťmesačné prechodné obdobie sa končí 31. decembra 2014.“; |
| --- | --- |

15.

V dodatku 8 sa dopĺňa tento predposledný odsek:

„Keď aktíva vytvárajúce peňažné toky, ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, zahŕňajú pohľadávky z kreditných kariet, požiadavky na informácie o individuálnych úveroch sa uplatňujú od 1. apríla 2014 a deväťmesačné prechodné obdobie sa končí 31. decembra 2014.“;

| 16. | V dodatku 8 sa druhá poznámka pod čiarou nahrádza takto:






  „(*) | T. j. 30. septembra 2013 v prípade cenných papierov krytých hypotekárnymi úvermi na nehnuteľnosti na bývanie a úverov pre MSP, 30. novembra 2013 v prípade cenných papierov krytých hypotekárnymi úvermi na komerčné nehnuteľnosti, 30. septembra 2014 v prípade úverov na motorové vozidlá, spotrebiteľských úverov a pohľadávok z lízingu a 31. decembra 2014 v prípade pohľadávok z kreditných kariet.“ |
| --- | --- | --- |

16.

V dodatku 8 sa druhá poznámka pod čiarou nahrádza takto:

„(*)

T. j. 30. septembra 2013 v prípade cenných papierov krytých hypotekárnymi úvermi na nehnuteľnosti na bývanie a úverov pre MSP, 30. novembra 2013 v prípade cenných papierov krytých hypotekárnymi úvermi na komerčné nehnuteľnosti, 30. septembra 2014 v prípade úverov na motorové vozidlá, spotrebiteľských úverov a pohľadávok z lízingu a 31. decembra 2014 v prípade pohľadávok z kreditných kariet.“

---

(7)  Viac informácií je v oddiele 6.2.1.

(8)  Viac informácií je v oddiele 6.2.2.

(9)  Štandardy na hodnotenie kreditného rizika obchodovateľných dlhových nástrojov bez ratingu emitovaných nefinančnými spoločnosťami alebo takých, za ktoré tieto spoločnosti ručia, sa určuje na základe zdroja hodnotenia kreditného rizika, ktorý určí príslušná zmluvná strana podľa pravidiel ECAF pre úverové pohľadávky uvedených v oddiele 6.3.3. V prípade takýchto obchodovateľných dlhových nástrojov boli zmenené a doplnené nasledujúce kritériá akceptovateľnosti obchodovateľných aktív: sídlo emitenta/ručiteľa: eurozóna; miesto emisie: eurozóna.“;

---

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/42

---

USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 12. marca 2014,

ktorým sa mení usmernenie ECB/2013/4 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9

(ECB/2014/12)

(2014/330/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 3.1 prvú zarážku, článok 12.1, článok 14.3 a článok 18.2,

so zreteľom na usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (1), na rozhodnutie ECB/2013/6 z 20. marca 2013 o pravidlách používania vlastných nekrytých bankových dlhopisov so štátnou zárukou ako zábezpeky v operáciách menovej politiky Eurosystému (2) a na rozhodnutie ECB/2013/35 z 26. septembra 2013 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (3),

keďže:

| (1) | Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14, ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 a v rozhodnutí ECB/2013/35. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné podmienky, za ktorých sú ECB a národné centrálne banky pripravené uskutočňovať úverové operácie vrátane kritérií určujúcich akceptovateľnosť zábezpeky na účely úverových operácií Eurosystému, sú uvedené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14, ako aj v rozhodnutí ECB/2013/6 a v rozhodnutí ECB/2013/35.

| (2) | Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. |
| --- | --- |

(2)

Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť.

| (3) | Usmernenie ECB/2013/4 (4), rozhodnutie ECB/2013/22 (5) a rozhodnutie ECB/2013/36 (6) spolu s inými právnymi predpismi upravujú dodatočné opatrenia týkajúce sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktoré sa majú uplatňovať dočasne, až kým Rada guvernérov nedôjde k záveru, že už nie sú potrebné na zabezpečenie vhodného transmisného mechanizmu menovej politiky. |
| --- | --- |

(3)

Usmernenie ECB/2013/4 (4), rozhodnutie ECB/2013/22 (5) a rozhodnutie ECB/2013/36 (6) spolu s inými právnymi predpismi upravujú dodatočné opatrenia týkajúce sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktoré sa majú uplatňovať dočasne, až kým Rada guvernérov nedôjde k záveru, že už nie sú potrebné na zabezpečenie vhodného transmisného mechanizmu menovej politiky.

| (4) | Usmernenie ECB/2013/4 by sa malo zmeniť tak, aby zohľadňovalo zmeny rámca Eurosystému pre zábezpeku súvisiace s: a) rozšírením požiadaviek týkajúcich sa vykazovania údajov o úveroch na cenné papiere kryté pohľadávkami z kreditných kariet v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14; b) revíziou priraďovania určitých úverových ratingov v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému; a c) objasnením pravidiel ratingu cenných papierov krytých aktívami, |
| --- | --- |

(4)

Usmernenie ECB/2013/4 by sa malo zmeniť tak, aby zohľadňovalo zmeny rámca Eurosystému pre zábezpeku súvisiace s: a) rozšírením požiadaviek týkajúcich sa vykazovania údajov o úveroch na cenné papiere kryté pohľadávkami z kreditných kariet v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14; b) revíziou priraďovania určitých úverových ratingov v rámci harmonizovanej ratingovej stupnice Eurosystému; a c) objasnením pravidiel ratingu cenných papierov krytých aktívami,

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Zmeny

Usmernenie ECB/2013/4 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 ods. 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Na účely článku 5 ods. 1 a článku 7 sa Helénska republika a Portugalská republika považujú za členské štáty eurozóny, ktoré plnia program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 ods. 3 sa nahrádza takto:

„3.   Na účely článku 5 ods. 1 a článku 7 sa Helénska republika a Portugalská republika považujú za členské štáty eurozóny, ktoré plnia program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu.“

| 2. | Článok 3 ods. 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Okrem cenných papierov krytých aktívami akceptovateľnými podľa kapitoly 6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 sú ako zábezpeka v operáciách menovej politiky Eurosystému akceptovateľné aj cenné papiere kryté aktívami, ktoré nespĺňajú požiadavky na hodnotenie kreditného rizika podľa oddielu 6.3 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, ale ktoré inak spĺňajú všetky kritériá akceptovateľnosti, ktoré platia pre cenné papiere kryté aktívami podľa prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, a to za predpokladu, že majú dva ratingy pre emisiu prinajmenšom na úrovni troch B (7) od akceptovanej ECAI. Zároveň spĺňajú všetky nasledujúce požiadavky:






  a) | aktíva, z ktorých plynú peňažné toky, a ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, patria k niektorému z týchto druhov aktív: i) hypotekárne úvery na nehnuteľnosti na bývanie, ii) úvery malým a stredným podnikom, iii) hypotekárne úvery na komerčné účely, iv) úvery na motorové vozidlá, v) lízing, vi) spotrebiteľské úvery, vii) pohľadávky z kreditných kariet; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   Okrem cenných papierov krytých aktívami akceptovateľnými podľa kapitoly 6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 sú ako zábezpeka v operáciách menovej politiky Eurosystému akceptovateľné aj cenné papiere kryté aktívami, ktoré nespĺňajú požiadavky na hodnotenie kreditného rizika podľa oddielu 6.3 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, ale ktoré inak spĺňajú všetky kritériá akceptovateľnosti, ktoré platia pre cenné papiere kryté aktívami podľa prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, a to za predpokladu, že majú dva ratingy pre emisiu prinajmenšom na úrovni troch B (7) od akceptovanej ECAI. Zároveň spĺňajú všetky nasledujúce požiadavky:

a)

aktíva, z ktorých plynú peňažné toky, a ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami, patria k niektorému z týchto druhov aktív: i) hypotekárne úvery na nehnuteľnosti na bývanie, ii) úvery malým a stredným podnikom, iii) hypotekárne úvery na komerčné účely, iv) úvery na motorové vozidlá, v) lízing, vi) spotrebiteľské úvery, vii) pohľadávky z kreditných kariet;

| b) | pri aktívach, z ktorých plynú peňažnú toky, nemožno kombinovať rôzne druhy aktív; |
| --- | --- |

b)

pri aktívach, z ktorých plynú peňažnú toky, nemožno kombinovať rôzne druhy aktív;

| c) | aktíva, z ktorých plynú peňažné toky, a ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami nemôžu obsahovať úvery, ktoré:






  i) | sa nesplácajú v čase emisie cenných papierov krytých aktívami; |
| --- | --- | --- |

c)

aktíva, z ktorých plynú peňažné toky, a ktoré kryjú cenné papiere kryté aktívami nemôžu obsahovať úvery, ktoré:

i)

sa nesplácajú v čase emisie cenných papierov krytých aktívami;

| ii) | sa nesplácajú v čase, keď sa začlenia do aktív kryjúcich cenné papiere kryté aktívami počas ich existencie, napríklad prostredníctvom náhrady aktív, z ktorých plynú peňažné toky; |
| --- | --- |

ii)

sa nesplácajú v čase, keď sa začlenia do aktív kryjúcich cenné papiere kryté aktívami počas ich existencie, napríklad prostredníctvom náhrady aktív, z ktorých plynú peňažné toky;

| iii) | sú v ktoromkoľvek okamihu štruktúrované, syndikované alebo majú vysoký pákový efekt; |
| --- | --- |

iii)

sú v ktoromkoľvek okamihu štruktúrované, syndikované alebo majú vysoký pákový efekt;

| d) | dokumenty o transakcii s cennými papiermi krytými aktívami obsahujú ustanovenia o pokračujúcej obsluhe. |
| --- | --- |

d)

dokumenty o transakcii s cennými papiermi krytými aktívami obsahujú ustanovenia o pokračujúcej obsluhe.

(7)  Rating ‚tri B‘ znamená minimálne rating ‚Baa3‘ od spoločnosti Moody's, rating ‚BBB-‘ od spoločnosti Fitch alebo Standard & Poor's alebo rating ‚BBBL‘ od spoločnosti DBRS.“"

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a implementácia

1.   Toto usmernenie nadobúda účinnosť v deň jeho oznámenia národným centrálnych bankám.

2.   Národné centrálne banky prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s článkom 1 tohto usmernenia a začnú ich uplatňovať od 1. apríla 2014. Najneskôr do 24. marca 2014 informujú ECB o textoch a prostriedkoch týkajúcich sa daných opatrení.

Článok 3

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

Vo Frankfurte nad Mohanom 12. marca 2014

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 22.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2013, s. 6.

3

(4)  Usmernenie ECB/2013/4 z 20. marca 2013 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2013, s. 23).

4

(5)  Rozhodnutie ECB/2013/22 z 5. júla 2013 o dočasných opatreniach týkajúcich sa akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov, ktoré vydala Cyperská republika, alebo za ktoré Cyperská republika ručí v plnom rozsahu (Ú. v. EÚ L 195, 18.7.2013, s. 27).

5

(6)  Rozhodnutie ECB/2013/36 z 26. septembra 2013 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky (Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2013, s. 13).

6

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 5.6.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 166/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 166/44

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 407/13/COL

z 23. októbra 2013,

ktorým sa deväťdesiatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a predĺžením platnosti kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a na jej protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),

keďže:

podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,

podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné,

dňa 28. júna 2013 prijala Európska komisia usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (1),

tieto usmernenia majú význam aj pre Európsky hospodársky priestor,

sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci pre EHP v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru v súlade s cieľom vytvorenia homogénneho Európskeho hospodárskeho priestoru, ktorý je stanovený v článku 1 Dohody o EHP,

podľa bodu II pod nadpisom „VŠEOBECNÉ“ na strane 11 prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,

po konzultácii s Európskou komisiou,

po konzultácii so štátmi EZVO listom z 2. augusta 2013 o tejto veci,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Usmernenia o štátnej pomoci sa menia vložením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020. Nová kapitola je uvedená v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Platnosť existujúcich kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty sa predlžuje do 30. júna 2014.

Článok 3

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 23. októbra 2013

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolégia

---

(1)  Ú. v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.

1

---

USMERNENIA O REGIONÁLNEJ ŠTÁTNEJ POMOCI NA ROKY 2014 – 2020

ÚVOD

| 1. | Na základe článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť hospodársky rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v EHP za zlučiteľnú so spoločným trhom (1). Tento druh štátnej pomoci je známy ako regionálna pomoc. |
| --- | --- |

1.

Na základe článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť hospodársky rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v EHP za zlučiteľnú so spoločným trhom (1). Tento druh štátnej pomoci je známy ako regionálna pomoc.

| 2. | V týchto usmerneniach dozorný úrad stanovuje podmienky, na základe ktorých možno regionálnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom a stanovuje kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (2). |
| --- | --- |

2.

V týchto usmerneniach dozorný úrad stanovuje podmienky, na základe ktorých možno regionálnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom a stanovuje kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (2).

| 3. | Prvoradým cieľom kontroly štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci je umožniť pomoc na účely regionálneho rozvoja a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky medzi štátmi EHP, najmä zabránením súťaženiu v poskytovaní dotácií, ku ktorým môže dôjsť, keď sa budú snažiť pritiahnuť alebo udržať podniky v znevýhodnených oblastiach EHP a obmedziť na nevyhnutné minimum účinky regionálnej pomoci na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.

Prvoradým cieľom kontroly štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci je umožniť pomoc na účely regionálneho rozvoja a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky medzi štátmi EHP, najmä zabránením súťaženiu v poskytovaní dotácií, ku ktorým môže dôjsť, keď sa budú snažiť pritiahnuť alebo udržať podniky v znevýhodnených oblastiach EHP a obmedziť na nevyhnutné minimum účinky regionálnej pomoci na obchod a hospodársku súťaž.

| 4. | Regionálna pomoc sa líši cieľom geografického rozvoja od iných foriem pomoci, napr. pomoci na výskum, vývoj a inovácie, zamestnanosť, vzdelávanie, energetiku alebo ochranu životného prostredia, ktoré sledujú iné ciele spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP. Za určitých okolností možno v prípade iných druhov pomoci povoliť vyššie intenzity pomoci v prípade, že sa poskytuje podnikom zriadeným v znevýhodnených oblastiach, pričom sa uznajú špecifické problémy, ktorým musia podniky v týchto oblastiach čeliť (3). |
| --- | --- |

4.

Regionálna pomoc sa líši cieľom geografického rozvoja od iných foriem pomoci, napr. pomoci na výskum, vývoj a inovácie, zamestnanosť, vzdelávanie, energetiku alebo ochranu životného prostredia, ktoré sledujú iné ciele spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP. Za určitých okolností možno v prípade iných druhov pomoci povoliť vyššie intenzity pomoci v prípade, že sa poskytuje podnikom zriadeným v znevýhodnených oblastiach, pričom sa uznajú špecifické problémy, ktorým musia podniky v týchto oblastiach čeliť (3).

| 5. | Regionálna pomoc môže zohrávať efektívnu úlohu iba vtedy, ak sa využíva striedmo a primerane a je sústredená na najviac znevýhodnené regióny EHP (4). Predovšetkým by prípustné stropy pomoci mali odzrkadľovať mieru vážnosti problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj dotknutých regiónov. Výhody pomoci, pokiaľ ide o rozvoj menej zvýhodneného regiónu, musia prevážiť z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže (5). Dôležitosť pozitívnych účinkov pomoci sa bude pravdepodobne odlišovať v súlade s uplatňovanými odchýlkami podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP, takže v prípade najviac znevýhodnených regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. a), sa môže akceptovať rozsiahlejšie narušenie hospodárskej súťaže, než v prípade regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. c) (6). |
| --- | --- |

5.

Regionálna pomoc môže zohrávať efektívnu úlohu iba vtedy, ak sa využíva striedmo a primerane a je sústredená na najviac znevýhodnené regióny EHP (4). Predovšetkým by prípustné stropy pomoci mali odzrkadľovať mieru vážnosti problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj dotknutých regiónov. Výhody pomoci, pokiaľ ide o rozvoj menej zvýhodneného regiónu, musia prevážiť z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže (5). Dôležitosť pozitívnych účinkov pomoci sa bude pravdepodobne odlišovať v súlade s uplatňovanými odchýlkami podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP, takže v prípade najviac znevýhodnených regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. a), sa môže akceptovať rozsiahlejšie narušenie hospodárskej súťaže, než v prípade regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. c) (6).

| 6. | Regionálna pomoc môže byť ďalej účinná pri podpore hospodárskeho rozvoja znevýhodnených oblastí len vtedy, keď sa poskytuje s cieľom podnietiť ďalšie investície alebo ekonomickú činnosť v týchto oblastiach. V niektorých veľmi obmedzených, presne určených prípadoch môžu byť prekážky, s ktorými sa tieto konkrétne oblasti môžu stretnúť z hľadiska pritiahnutia alebo udržania ekonomickej činnosti, natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nemusí postačovať na umožnenie rozvoja tejto oblasti. Len v takýchto prípadoch možno regionálnu investičnú pomoc doplniť regionálnou prevádzkovou pomocou, ktorá nie je viazaná na investíciu. |
| --- | --- |

6.

Regionálna pomoc môže byť ďalej účinná pri podpore hospodárskeho rozvoja znevýhodnených oblastí len vtedy, keď sa poskytuje s cieľom podnietiť ďalšie investície alebo ekonomickú činnosť v týchto oblastiach. V niektorých veľmi obmedzených, presne určených prípadoch môžu byť prekážky, s ktorými sa tieto konkrétne oblasti môžu stretnúť z hľadiska pritiahnutia alebo udržania ekonomickej činnosti, natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nemusí postačovať na umožnenie rozvoja tejto oblasti. Len v takýchto prípadoch možno regionálnu investičnú pomoc doplniť regionálnou prevádzkovou pomocou, ktorá nie je viazaná na investíciu.

| 7. | V oznámení o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012 (7) Európska komisia oznámila tri ciele, ktoré sleduje prostredníctvom modernizácie kontroly štátnej pomoci:






  a) | podporiť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurenčnom vnútornom trhu; |
| --- | --- | --- |

7.

V oznámení o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012 (7) Európska komisia oznámila tri ciele, ktoré sleduje prostredníctvom modernizácie kontroly štátnej pomoci:

a)

podporiť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurenčnom vnútornom trhu;

| b) | zamerať kontroly ex ante uskutočnené Komisiou na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilňovať spoluprácu s členskými štátmi EÚ pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci; |
| --- | --- |

b)

zamerať kontroly ex ante uskutočnené Komisiou na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilňovať spoluprácu s členskými štátmi EÚ pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci;

| c) | racionalizovať pravidlá a urýchliť rozhodnutia. |
| --- | --- |

c)

racionalizovať pravidlá a urýchliť rozhodnutia.

| 8. | V oznámení sa vyzýva najmä k spoločnému prístupu k revízii jednotlivých usmernení a rámcov so zreteľom na posilňovanie vnútorného trhu, podporu zvyšovania účinnosti verejných výdavkov na základe lepšieho príspevku štátnej pomoci k cieľom spoločného záujmu, väčšej kontrole stimulačného účinku, obmedzení pomoci na minimum a predchádzaní možným negatívnym účinkom pomoci na hospodársku súťaž a obchod. Dozorný úrad s týmto súhlasí. Podmienky zlučiteľnosti ustanovené v týchto usmerneniach sú založené na týchto spoločných zásadách hodnotenia a uplatňujú sa pre notifikované schémy pomoci a individuálnu pomoc. |
| --- | --- |

8.

V oznámení sa vyzýva najmä k spoločnému prístupu k revízii jednotlivých usmernení a rámcov so zreteľom na posilňovanie vnútorného trhu, podporu zvyšovania účinnosti verejných výdavkov na základe lepšieho príspevku štátnej pomoci k cieľom spoločného záujmu, väčšej kontrole stimulačného účinku, obmedzení pomoci na minimum a predchádzaní možným negatívnym účinkom pomoci na hospodársku súťaž a obchod. Dozorný úrad s týmto súhlasí. Podmienky zlučiteľnosti ustanovené v týchto usmerneniach sú založené na týchto spoločných zásadách hodnotenia a uplatňujú sa pre notifikované schémy pomoci a individuálnu pomoc.

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

1.1.   ROZSAH REGIONÁLNEJ POMOCI

| 9. | Regionálna pomoc odvetviu ocele (8) a syntetických vlákien (9) sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

9.

Regionálna pomoc odvetviu ocele (8) a syntetických vlákien (9) sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| 10. | Dozorný úrad uplatní zásady ustanovené v týchto usmerneniach na regionálnu pomoc vo všetkých odvetviach ekonomickej činnosti, ktoré patria do pôsobnosti Dohody o EHP (10), okrem odvetvia dopravy (11), ktoré podlieha osobitným pravidlám ustanoveným osobitnými právnymi nástrojmi, ktoré by sa mohli čiastočne alebo úplne odchyľovať od týchto usmernení. Dozorný úrad bude uplatňovať tieto usmernenia pre spracovanie a uvádzanie na trh poľnohospodárskych produktov do oblasti nepoľnohospodárskych produktov. |
| --- | --- |

10.

Dozorný úrad uplatní zásady ustanovené v týchto usmerneniach na regionálnu pomoc vo všetkých odvetviach ekonomickej činnosti, ktoré patria do pôsobnosti Dohody o EHP (10), okrem odvetvia dopravy (11), ktoré podlieha osobitným pravidlám ustanoveným osobitnými právnymi nástrojmi, ktoré by sa mohli čiastočne alebo úplne odchyľovať od týchto usmernení. Dozorný úrad bude uplatňovať tieto usmernenia pre spracovanie a uvádzanie na trh poľnohospodárskych produktov do oblasti nepoľnohospodárskych produktov.

| 11. | Tieto usmernenia sa nebudú vzťahovať na štátnu pomoc poskytovanú letiskám (12) alebo v odvetví energetiky. (13) |
| --- | --- |

11.

Tieto usmernenia sa nebudú vzťahovať na štátnu pomoc poskytovanú letiskám (12) alebo v odvetví energetiky. (13)

| 12. | Regionálnu investičnú pomoc pre širokopásmové siete možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach spĺňa aj tieto osobitné podmienky: i) pomoc sa poskytuje iba oblastiam, kde neexistuje žiadna sieť rovnakej kategórie [či už základná širokopásmová alebo sieť novej generácie (NGA)] a kde sa pravdepodobne v blízkej budúcnosti žiadna sieť nerozvinie; ii) dotovaný prevádzkovateľ sietí ponúka aktívny a pasívny veľkoobchodný prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok s možnosťou efektívneho a neviazaného sprístupnenia; iii) pomoc by sa mala prideľovať na základe súťažného výberového konania v súlade s bodmi 74 písm. c) a d) usmernení dozorného úradu o širokopásmových sieťach (14). |
| --- | --- |

12.

Regionálnu investičnú pomoc pre širokopásmové siete možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach spĺňa aj tieto osobitné podmienky: i) pomoc sa poskytuje iba oblastiam, kde neexistuje žiadna sieť rovnakej kategórie [či už základná širokopásmová alebo sieť novej generácie (NGA)] a kde sa pravdepodobne v blízkej budúcnosti žiadna sieť nerozvinie; ii) dotovaný prevádzkovateľ sietí ponúka aktívny a pasívny veľkoobchodný prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok s možnosťou efektívneho a neviazaného sprístupnenia; iii) pomoc by sa mala prideľovať na základe súťažného výberového konania v súlade s bodmi 74 písm. c) a d) usmernení dozorného úradu o širokopásmových sieťach (14).

| 13. | Regionálnu investičnú pomoc pre výskumné infraštruktúry (15) možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach je pomoc podmienená poskytnutím transparentného a nediskriminačného prístupu k tejto infraštruktúre. |
| --- | --- |

13.

Regionálnu investičnú pomoc pre výskumné infraštruktúry (15) možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach je pomoc podmienená poskytnutím transparentného a nediskriminačného prístupu k tejto infraštruktúre.

| 14. | Veľké podniky bývajú obvykle menej postihnuté regionálnymi znevýhodneniami z hľadiska investovania alebo udržania ekonomickej činnosti v menej rozvinutej oblasti než malé a stredné podniky (MSP). Po prvé, veľké spoločnosti môžu ľahšie získať kapitál a úver na globálnych trhoch a sú menej limitované obmedzenejšou ponukou finančných služieb v konkrétnom znevýhodnenom regióne. Po druhé, investície veľkých podnikov môžu priniesť úspory z rozsahu, ktoré prispievajú k zníženiu počiatočných nákladov spojených s lokalitou a v mnohých ohľadoch nie sú viazané na región, v ktorom sa investícia uskutočňuje. Po tretie, veľké podniky, ktoré uskutočňujú investície, disponujú spravidla značnou vyjednávacou silou pri rokovaní s orgánmi, čo by mohlo viesť k poskytnutiu pomoci bez toho, aby bola potrebná, alebo bez náležitého odôvodnenia. Napokon, je pravdepodobnejšie, že veľké podniky budú významnými hráčmi na dotknutom trhu a v dôsledku toho investícia, na ktorú bola pomoc poskytnutá, môže narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

14.

Veľké podniky bývajú obvykle menej postihnuté regionálnymi znevýhodneniami z hľadiska investovania alebo udržania ekonomickej činnosti v menej rozvinutej oblasti než malé a stredné podniky (MSP). Po prvé, veľké spoločnosti môžu ľahšie získať kapitál a úver na globálnych trhoch a sú menej limitované obmedzenejšou ponukou finančných služieb v konkrétnom znevýhodnenom regióne. Po druhé, investície veľkých podnikov môžu priniesť úspory z rozsahu, ktoré prispievajú k zníženiu počiatočných nákladov spojených s lokalitou a v mnohých ohľadoch nie sú viazané na región, v ktorom sa investícia uskutočňuje. Po tretie, veľké podniky, ktoré uskutočňujú investície, disponujú spravidla značnou vyjednávacou silou pri rokovaní s orgánmi, čo by mohlo viesť k poskytnutiu pomoci bez toho, aby bola potrebná, alebo bez náležitého odôvodnenia. Napokon, je pravdepodobnejšie, že veľké podniky budú významnými hráčmi na dotknutom trhu a v dôsledku toho investícia, na ktorú bola pomoc poskytnutá, môže narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu.

| 15. | Keďže regionálna pomoc pre veľké podniky na účely ich investícií pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok, nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sa neposkytuje na investície, ktoré vytvárajú nové ekonomické činnosti v týchto oblastiach (16), alebo na diverzifikáciu existujúcich podnikov na nové produkty alebo na ďalšie inovácie postupov. |
| --- | --- |

15.

Keďže regionálna pomoc pre veľké podniky na účely ich investícií pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok, nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sa neposkytuje na investície, ktoré vytvárajú nové ekonomické činnosti v týchto oblastiach (16), alebo na diverzifikáciu existujúcich podnikov na nové produkty alebo na ďalšie inovácie postupov.

| 16. | Regionálna pomoc určená na zníženie súčasných nákladov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a nebude sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa neposkytuje na riešenie osobitných alebo pretrvávajúcich znevýhodnení, s ktorými sa podniky v znevýhodnených regiónoch stretávajú. Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak je určená na zmenšenie určitých špecifických problémov, s ktorými sa stretávajú MSP v osobitne znevýhodnených oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP alebo na predchádzanie alebo zamedzenie znižovania populácie vo veľmi riedko osídlených oblastiach. |
| --- | --- |

16.

Regionálna pomoc určená na zníženie súčasných nákladov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a nebude sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa neposkytuje na riešenie osobitných alebo pretrvávajúcich znevýhodnení, s ktorými sa podniky v znevýhodnených regiónoch stretávajú. Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak je určená na zmenšenie určitých špecifických problémov, s ktorými sa stretávajú MSP v osobitne znevýhodnených oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP alebo na predchádzanie alebo zamedzenie znižovania populácie vo veľmi riedko osídlených oblastiach.

| 17. | Prevádzková pomoc poskytnutá podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí pod sekciu K „finančné a poisťovacie činnosti“, alebo podnikom, ktoré vykonávajú vnútroskupinové činnosti a ktorých hlavná činnosť patrí pod triedy 70.10 „vedenie firiem“ alebo 70.22 „poradenské služby v oblasti podnikania a riadenia“ štatistickej klasifikácie ekonomických činností (17) NACE (18) Rev. 2, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

17.

Prevádzková pomoc poskytnutá podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí pod sekciu K „finančné a poisťovacie činnosti“, alebo podnikom, ktoré vykonávajú vnútroskupinové činnosti a ktorých hlavná činnosť patrí pod triedy 70.10 „vedenie firiem“ alebo 70.22 „poradenské služby v oblasti podnikania a riadenia“ štatistickej klasifikácie ekonomických činností (17) NACE (18) Rev. 2, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| 18. | Regionálna pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom, ktoré sú v ťažkostiach, ako je na účely týchto usmernení vymedzené v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, (19) ktoré boli zmenené alebo nahradené. |
| --- | --- |

18.

Regionálna pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom, ktoré sú v ťažkostiach, ako je na účely týchto usmernení vymedzené v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, (19) ktoré boli zmenené alebo nahradené.

| 19. | Pri posudzovaní regionálnej pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, dozorný úrad zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť. (20) |
| --- | --- |

19.

Pri posudzovaní regionálnej pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, dozorný úrad zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť. (20)

1.2.   VYMEDZENIE POJMOV

| 20. | Na účely týchto usmernení sa uplatňujú nasledujúce definície:






  a) | „oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP; „oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP; |
| --- | --- | --- |

20.

Na účely týchto usmernení sa uplatňujú nasledujúce definície:

a)

„oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP; „oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP;

| b) | „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neudeľuje na základe schémy; |
| --- | --- |

b)

„pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neudeľuje na základe schémy;

| c) | „upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:
  maximálna výška pomoci = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
  kde: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti, ktorá nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP. B je časť oprávnených nákladov pre sumu od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR. C je časť oprávnených nákladov pre sumu nad 100 mil. EUR; |
| --- | --- |

c)

„upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:

maximálna výška pomoci = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),

kde: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti, ktorá nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP. B je časť oprávnených nákladov pre sumu od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR. C je časť oprávnených nákladov pre sumu nad 100 mil. EUR;

| d) | „dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď sa štát EZVO právne zaviazal poskytnúť pomoc, ktorej sa možno dovolávať pred vnútroštátnym súdom; |
| --- | --- |

d)

„dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď sa štát EZVO právne zaviazal poskytnúť pomoc, ktorej sa možno dovolávať pred vnútroštátnym súdom;

| e) | „oprávnené náklady“ sú na účely investičnej pomoci hmotné a nehmotné aktíva súvisiace s počiatočnými investíciami alebo mzdovými nákladmi; |
| --- | --- |

e)

„oprávnené náklady“ sú na účely investičnej pomoci hmotné a nehmotné aktíva súvisiace s počiatočnými investíciami alebo mzdovými nákladmi;

| f) | „ekvivalent hrubého grantu“ (EHG) je diskontovaná hodnota pomoci vyjadrená ako percento diskontovanej hodnoty oprávnených nákladov počítaná v čase poskytnutia pomoci na základe referenčnej sadzby platnej k tomuto dátumu; |
| --- | --- |

f)

„ekvivalent hrubého grantu“ (EHG) je diskontovaná hodnota pomoci vyjadrená ako percento diskontovanej hodnoty oprávnených nákladov počítaná v čase poskytnutia pomoci na základe referenčnej sadzby platnej k tomuto dátumu;

| g) | „individuálna pomoc“ je pomoc poskytnutá buď na základe schémy, alebo na ad hoc základe; |
| --- | --- |

g)

„individuálna pomoc“ je pomoc poskytnutá buď na základe schémy, alebo na ad hoc základe;

| h) | „počiatočná investícia“ je






  i) | investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:






  — | založenia nového podniku; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„počiatočná investícia“ je

i)

investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:

—

založenia nového podniku;

| — | rozšírenia existujúceho podniku; |
| --- | --- |

—

rozšírenia existujúceho podniku;

| — | diverzifikácie výroby existujúceho podniku na nové výrobky, ktoré sa predtým v podniku nevyrábali; alebo |
| --- | --- |

—

diverzifikácie výroby existujúceho podniku na nové výrobky, ktoré sa predtým v podniku nevyrábali; alebo

| — | zásadnej zmeny výrobného programu existujúceho podniku, alebo |
| --- | --- |

—

zásadnej zmeny výrobného programu existujúceho podniku, alebo

| ii) | nadobudnutie aktív priamo súvisiacich s podnikom za predpokladu, že podnik buď ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu; |
| --- | --- |

ii)

nadobudnutie aktív priamo súvisiacich s podnikom za predpokladu, že podnik buď ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu;

| i) | „počiatočná investícia v prospech novej ekonomickej činnosti“ je:






  i) | investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:






  — | založenia nového podniku, alebo |
| --- | --- | --- | --- |

i)

„počiatočná investícia v prospech novej ekonomickej činnosti“ je:

i)

investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:

—

založenia nového podniku, alebo

| — | diverzifikácie činnosti podniku pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa predtým v podniku vykonávala, alebo |
| --- | --- |

—

diverzifikácie činnosti podniku pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa predtým v podniku vykonávala, alebo

| ii) | nadobudnutie aktív patriacich podniku, ktorý ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho, pod podmienkou, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa v podniku vykonávala pred nadobudnutím; |
| --- | --- |

ii)

nadobudnutie aktív patriacich podniku, ktorý ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho, pod podmienkou, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa v podniku vykonávala pred nadobudnutím;

| j) | „nehmotné aktíva“ znamenajú aktíva získané technologickým transferom napríklad patentových práv, licencií, know-how alebo nepatentovaných technických poznatkov; |
| --- | --- |

j)

„nehmotné aktíva“ znamenajú aktíva získané technologickým transferom napríklad patentových práv, licencií, know-how alebo nepatentovaných technických poznatkov;

| k) | „vytvorenie pracovného miesta“ predstavuje čistý nárast počtu zamestnancov v danom podniku v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov po odčítaní pracovných miest, ktoré zanikli počas uvedeného obdobia, od počtu vytvorených pracovných miest; |
| --- | --- |

k)

„vytvorenie pracovného miesta“ predstavuje čistý nárast počtu zamestnancov v danom podniku v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov po odčítaní pracovných miest, ktoré zanikli počas uvedeného obdobia, od počtu vytvorených pracovných miest;

| l) | „veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami nad 50 mil. EUR vypočítaná na základe cien a výmenných kurzov platných v čase poskytnutia pomoci; |
| --- | --- |

l)

„veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami nad 50 mil. EUR vypočítaná na základe cien a výmenných kurzov platných v čase poskytnutia pomoci;

| m) | „maximálne intenzity pomoci“ sú intenzity pomoci v EHG pre veľké podniky stanovené v pododdiele 5.4 týchto usmernení a zohľadnené v príslušnej mape regionálnej pomoci; |
| --- | --- |

m)

„maximálne intenzity pomoci“ sú intenzity pomoci v EHG pre veľké podniky stanovené v pododdiele 5.4 týchto usmernení a zohľadnené v príslušnej mape regionálnej pomoci;

| n) | „hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti“ je výška pomoci presahujúca hranice stanovené v nasledujúcej tabuľke:






  Intenzita pomoci | Hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti |
| --- | --- | --- |
| 10 % | 7,5 mil. EUR |
| 15 % | 11,25 mil. EUR |
| 25 % | 18,75 mil. EUR |
| 35 % | 26,25 mil. EUR |
| 50 % | 37,5 mil. EUR |

n)

„hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti“ je výška pomoci presahujúca hranice stanovené v nasledujúcej tabuľke:

Intenzita pomoci

Hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti

10 %

7,5 mil. EUR

15 %

11,25 mil. EUR

25 %

18,75 mil. EUR

35 %

26,25 mil. EUR

50 %

37,5 mil. EUR

| o) | „počet zamestnancov“ je počet ročných pracovných jednotiek (RPJ), konkrétne počet osôb zamestnaných na plný pracovný úväzok v jednom roku; osoby pracujúce na čiastočný úväzok alebo osoby zamestnané na sezónnu prácu sa počítajú ako podiely z RPJ; |
| --- | --- |

o)

„počet zamestnancov“ je počet ročných pracovných jednotiek (RPJ), konkrétne počet osôb zamestnaných na plný pracovný úväzok v jednom roku; osoby pracujúce na čiastočný úväzok alebo osoby zamestnané na sezónnu prácu sa počítajú ako podiely z RPJ;

| p) | „prevádzková pomoc“ je pomoc určená na zníženie bežných nákladov podniku, ktoré sa nevzťahujú k počiatočnej investícii. Patria k tomu kategórie nákladov, ako napr. náklady na zamestnancov, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájomné, administratívu a pod., ale bez odpisov a nákladov na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí regionálnej investičnej pomoci; |
| --- | --- |

p)

„prevádzková pomoc“ je pomoc určená na zníženie bežných nákladov podniku, ktoré sa nevzťahujú k počiatočnej investícii. Patria k tomu kategórie nákladov, ako napr. náklady na zamestnancov, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájomné, administratívu a pod., ale bez odpisov a nákladov na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí regionálnej investičnej pomoci;

| q) | „mapa regionálnej pomoci“ predstavuje zoznam oblastí určených štátom EZVO v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach a schválenými dozorným úradom; |
| --- | --- |

q)

„mapa regionálnej pomoci“ predstavuje zoznam oblastí určených štátom EZVO v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach a schválenými dozorným úradom;

| r) | „rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť patriaca do tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

r)

„rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť patriaca do tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2;

| s) | „jediný investičný projekt“ je každá počiatočná investícia začatá tým istým príjemcom (na úrovni skupiny) v období troch rokov odo dňa začatia prác na inej podporovanej investícii v rovnakom štatistickom regióne (21) na úrovni 3; |
| --- | --- |

s)

„jediný investičný projekt“ je každá počiatočná investícia začatá tým istým príjemcom (na úrovni skupiny) v období troch rokov odo dňa začatia prác na inej podporovanej investícii v rovnakom štatistickom regióne (21) na úrovni 3;

| t) | „malé a stredné podniky“ sú podniky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v usmernení dozorného úradu z 19. apríla 2006 o pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (22); |
| --- | --- |

t)

„malé a stredné podniky“ sú podniky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v usmernení dozorného úradu z 19. apríla 2006 o pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (22);

| u) | „začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác na investícii alebo prvý záväzok firmy na objednávku zariadenia alebo iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo je prvé v časovom slede. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti sa nepovažujú za začatie stavebných prác. V prípade prevzatia podniku znamená „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutým podnikom; |
| --- | --- |

u)

„začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác na investícii alebo prvý záväzok firmy na objednávku zariadenia alebo iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo je prvé v časovom slede. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti sa nepovažujú za začatie stavebných prác. V prípade prevzatia podniku znamená „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutým podnikom;

| v) | „riedko osídlené oblasti“ sú oblasti určené dotknutým štátom EZVO v súlade s prvou a druhou vetou bodu (149) týchto usmernení; |
| --- | --- |

v)

„riedko osídlené oblasti“ sú oblasti určené dotknutým štátom EZVO v súlade s prvou a druhou vetou bodu (149) týchto usmernení;

| w) | „hmotné aktíva“ sú aktíva, ako napríklad pozemky, budovy, stroje a zariadenia; |
| --- | --- |

w)

„hmotné aktíva“ sú aktíva, ako napríklad pozemky, budovy, stroje a zariadenia;

| x) | „veľmi riedko osídlené oblasti“ sú štatistické regióny na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej ako 8 obyvateľmi na km2 (na základe údajov Eurostatu o hustote obyvateľstva za rok 2010) alebo časti takýchto štatistických regiónov určené dotknutým štátom EZVO v súlade s bodom 149 týchto usmernení; |
| --- | --- |

x)

„veľmi riedko osídlené oblasti“ sú štatistické regióny na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej ako 8 obyvateľmi na km2 (na základe údajov Eurostatu o hustote obyvateľstva za rok 2010) alebo časti takýchto štatistických regiónov určené dotknutým štátom EZVO v súlade s bodom 149 týchto usmernení;

| y) | „mzdové náklady“ predstavujú celkovú sumu splatnú príjemcom pomoci v súvislosti s príslušnou zamestnanosťou, ktorá pozostáva z hrubej mzdy pred zdanením a povinných príspevkov, ako sú príspevky sociálneho zabezpečenia a náklady na starostlivosť o deti a rodičov v priebehu vymedzeného obdobia. |
| --- | --- |

y)

„mzdové náklady“ predstavujú celkovú sumu splatnú príjemcom pomoci v súvislosti s príslušnou zamestnanosťou, ktorá pozostáva z hrubej mzdy pred zdanením a povinných príspevkov, ako sú príspevky sociálneho zabezpečenia a náklady na starostlivosť o deti a rodičov v priebehu vymedzeného obdobia.

2.   NOTIFIKOVATEĽNÁ REGIONÁLNA POMOC

| 21. | Štáty EZVO musia v zásade notifikovať regionálnu pomoc podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, okrem opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinovej výnimke začlenenom do Dohody o EHP v prílohe XV. |
| --- | --- |

21.

Štáty EZVO musia v zásade notifikovať regionálnu pomoc podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, okrem opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinovej výnimke začlenenom do Dohody o EHP v prílohe XV.

| 22. | Dozorný úrad použije tieto usmernenia pre notifikované schémy regionálnej pomoci a pre individuálnu pomoc. |
| --- | --- |

22.

Dozorný úrad použije tieto usmernenia pre notifikované schémy regionálnej pomoci a pre individuálnu pomoc.

| 23. | Individuálna pomoc poskytovaná v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ak pomoc zo všetkých týchto zdrojov presiahne hranicu notifikačnej povinnosti (23) alebo sa poskytuje príjemcovi pomoci, ktorý ukončil rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP dva roky pred dátumom predloženia žiadosti o pomoc alebo ktorý v okamihu predloženia žiadosti o pomoc plánuje ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať. |
| --- | --- |

23.

Individuálna pomoc poskytovaná v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ak pomoc zo všetkých týchto zdrojov presiahne hranicu notifikačnej povinnosti (23) alebo sa poskytuje príjemcovi pomoci, ktorý ukončil rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP dva roky pred dátumom predloženia žiadosti o pomoc alebo ktorý v okamihu predloženia žiadosti o pomoc plánuje ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať.

| 24. | Investičná pomoc poskytovaná veľkému podniku na diverzifikáciu existujúceho podniku v oblasti „c“ na nové produkty naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. |
| --- | --- |

24.

Investičná pomoc poskytovaná veľkému podniku na diverzifikáciu existujúceho podniku v oblasti „c“ na nové produkty naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

3.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI REGIONÁLNEJ POMOCI

3.1.   VŠEOBECNÉ ZÁSADY POSUDZOVANIA

| 25. | Na posúdenie toho, či notifikované opatrenie pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, dozorný úrad vo všeobecnosti analyzuje, či návrh opatrenia pomoci zabezpečuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, ktorý prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

25.

Na posúdenie toho, či notifikované opatrenie pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, dozorný úrad vo všeobecnosti analyzuje, či návrh opatrenia pomoci zabezpečuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, ktorý prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž.

| 26. | V oznámení Komisii o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012, na ktoré sa odkazuje v úvodnom oddiele týchto usmernení, sa vyzýva k identifikácii a vymedzeniu spoločných zásad platných pre posudzovanie zlučiteľnosti všetkých opatrení pomoci, ktoré Komisia uskutočňuje. Rovnaké spoločné zásady platia pre posudzovanie zlučiteľnosti uskutočňované dozorným úradom. Na tento účel bude dozorný úrad považovať opatrenie pomoci za zlučiteľné s Dohodou o EHP iba vtedy, ak spĺňa každé z uvedených kritérií:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na cieľ spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP; (oddiel 3.2) |
| --- | --- | --- |

26.

V oznámení Komisii o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012, na ktoré sa odkazuje v úvodnom oddiele týchto usmernení, sa vyzýva k identifikácii a vymedzeniu spoločných zásad platných pre posudzovanie zlučiteľnosti všetkých opatrení pomoci, ktoré Komisia uskutočňuje. Rovnaké spoločné zásady platia pre posudzovanie zlučiteľnosti uskutočňované dozorným úradom. Na tento účel bude dozorný úrad považovať opatrenie pomoci za zlučiteľné s Dohodou o EHP iba vtedy, ak spĺňa každé z uvedených kritérií:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na cieľ spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP; (oddiel 3.2)

| b) | potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť; (oddiel 3.3) |
| --- | --- |

b)

potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť; (oddiel 3.3)

| c) | navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu; (oddiel 3.4) |
| --- | --- |

c)

navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu; (oddiel 3.4)

| d) | stimulačný účinok: na základe pomoci sa správanie dotyčného podniku (podnikov) musí zmeniť tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonával, alebo by ju vykonával obmedzene alebo inak alebo na inom mieste; (oddiel 3.5) |
| --- | --- |

d)

stimulačný účinok: na základe pomoci sa správanie dotyčného podniku (podnikov) musí zmeniť tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonával, alebo by ju vykonával obmedzene alebo inak alebo na inom mieste; (oddiel 3.5)

| e) | primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): výška pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti; (oddiel 3.6) |
| --- | --- |

e)

primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): výška pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti; (oddiel 3.6)

| f) | zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP: musia sa dostatočne obmedziť negatívne účinky pomoci tak, aby bola celková rovnováha opatrenia pozitívna; (oddiel 3.7) |
| --- | --- |

f)

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP: musia sa dostatočne obmedziť negatívne účinky pomoci tak, aby bola celková rovnováha opatrenia pozitívna; (oddiel 3.7)

| g) | transparentnosť pomoci: štáty EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. (oddiel 3.8) |
| --- | --- |

g)

transparentnosť pomoci: štáty EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. (oddiel 3.8)

| 27. | Celková rovnováha určitých kategórií schém môže ďalej podliehať požiadavke hodnotenia ex post, ako je uvedené v oddiele 4 týchto usmernení. V takých prípadoch môže dozorný úrad obmedziť trvanie týchto schém (zvyčajne na štyri roky alebo menej) s možnosťou opätovnej notifikácie ich predĺženia neskôr. |
| --- | --- |

27.

Celková rovnováha určitých kategórií schém môže ďalej podliehať požiadavke hodnotenia ex post, ako je uvedené v oddiele 4 týchto usmernení. V takých prípadoch môže dozorný úrad obmedziť trvanie týchto schém (zvyčajne na štyri roky alebo menej) s možnosťou opätovnej notifikácie ich predĺženia neskôr.

| 28. | Ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak metóda financovania je podstatnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom (24). |
| --- | --- |

28.

Ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak metóda financovania je podstatnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom (24).

| 29. | Pri posudzovaní zlučiteľnosti akejkoľvek individuálnej pomoci s vnútorným trhom dozorný úrad zohľadní všetky konania týkajúce sa porušenia článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP, ktoré sa môžu týkať príjemcu pomoci a ktoré môžu byť relevantné pre jeho hodnotenie podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP (25). |
| --- | --- |

29.

Pri posudzovaní zlučiteľnosti akejkoľvek individuálnej pomoci s vnútorným trhom dozorný úrad zohľadní všetky konania týkajúce sa porušenia článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP, ktoré sa môžu týkať príjemcu pomoci a ktoré môžu byť relevantné pre jeho hodnotenie podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP (25).

3.2.   PRÍSPEVOK K SPOLOČNÉMU CIEĽU

| 30. | Primárnym cieľom regionálnej pomoci je znížiť rozdiely v rozvoji medzi rôznymi regiónmi v EHP. Regionálna pomoc môže prostredníctvom svojho cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti prispieť k plneniu stratégie Európa 2020 tým, že zabezpečí inkluzívny a udržateľný rast. |
| --- | --- |

30.

Primárnym cieľom regionálnej pomoci je znížiť rozdiely v rozvoji medzi rôznymi regiónmi v EHP. Regionálna pomoc môže prostredníctvom svojho cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti prispieť k plneniu stratégie Európa 2020 tým, že zabezpečí inkluzívny a udržateľný rast.

3.2.1.   Schémy investičnej pomoci

| 31. | Schémy regionálnej pomoci by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť stratégie regionálneho rozvoja, mali by mať jasne vymedzené ciele, byť s nimi v súlade a prispievať k nim. |
| --- | --- |

31.

Schémy regionálnej pomoci by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť stratégie regionálneho rozvoja, mali by mať jasne vymedzené ciele, byť s nimi v súlade a prispievať k nim.

| 32. | V oblastiach „c“ možno schémy zaviesť na podporu počiatočných investícií MSP a počiatočných investícií v prospech novej činnosti veľkých podnikov. |
| --- | --- |

32.

V oblastiach „c“ možno schémy zaviesť na podporu počiatočných investícií MSP a počiatočných investícií v prospech novej činnosti veľkých podnikov.

| 33. | Pri poskytovaní pomoci na individuálne investičné projekty na základe schémy orgán poskytujúci pomoc musí potvrdiť, že vybraný projekt prispeje k cieľu schémy, a teda aj k stratégii rozvoja v dotknutej oblasti. Na tento účel sa štát EZVO môže opierať o informácie, ktoré žiadateľ o pomoc poskytol vo formulári priloženom k týmto usmerneniam, v ktorom je potrebné opísať pozitívne účinky investície na dotknutú oblasť (26). |
| --- | --- |

33.

Pri poskytovaní pomoci na individuálne investičné projekty na základe schémy orgán poskytujúci pomoc musí potvrdiť, že vybraný projekt prispeje k cieľu schémy, a teda aj k stratégii rozvoja v dotknutej oblasti. Na tento účel sa štát EZVO môže opierať o informácie, ktoré žiadateľ o pomoc poskytol vo formulári priloženom k týmto usmerneniam, v ktorom je potrebné opísať pozitívne účinky investície na dotknutú oblasť (26).

| 34. | Na zabezpečenie toho, aby sa na základe investície dosiahol skutočný a trvalý príspevok k rozvoju dotknutej oblasti, sa investícia musí zachovať v dotknutej oblasti aspoň počas obdobia piatich rokov alebo v prípade MSP počas troch rokov po jej dokončení. (27) |
| --- | --- |

34.

Na zabezpečenie toho, aby sa na základe investície dosiahol skutočný a trvalý príspevok k rozvoju dotknutej oblasti, sa investícia musí zachovať v dotknutej oblasti aspoň počas obdobia piatich rokov alebo v prípade MSP počas troch rokov po jej dokončení. (27)

| 35. | Ak je pomoc vypočítaná na základe mzdových nákladov, pracovné miesta musia byť obsadené do troch rokov po dokončení prác. Každé pracovné miesto vytvorené počas investície sa musí v rámci dotknutej oblasti udržať počas obdobia piatich rokov od dátumu, kedy bolo toto pracovné miesto prvýkrát obsadené. V prípade investícií uskutočnených všetkými MSP štáty EZVO môžu toto päťročné obdobie na udržanie investície alebo vytvorených pracovných miest skrátiť na minimálne trojročné obdobie. |
| --- | --- |

35.

Ak je pomoc vypočítaná na základe mzdových nákladov, pracovné miesta musia byť obsadené do troch rokov po dokončení prác. Každé pracovné miesto vytvorené počas investície sa musí v rámci dotknutej oblasti udržať počas obdobia piatich rokov od dátumu, kedy bolo toto pracovné miesto prvýkrát obsadené. V prípade investícií uskutočnených všetkými MSP štáty EZVO môžu toto päťročné obdobie na udržanie investície alebo vytvorených pracovných miest skrátiť na minimálne trojročné obdobie.

| 36. | Na zaistenie uskutočniteľnosti investície štát EZVO musí zabezpečiť, aby príjemca poskytol finančný príspevok vo výške najmenej 25 % oprávnených nákladov, a to buď na základe svojich vlastných zdrojov, alebo na základe vonkajšieho financovania nezávislého od akejkoľvek verejnej podpory (28). |
| --- | --- |

36.

Na zaistenie uskutočniteľnosti investície štát EZVO musí zabezpečiť, aby príjemca poskytol finančný príspevok vo výške najmenej 25 % oprávnených nákladov, a to buď na základe svojich vlastných zdrojov, alebo na základe vonkajšieho financovania nezávislého od akejkoľvek verejnej podpory (28).

| 37. | Aby sa predišlo opatreniam štátnej pomoci, ktoré by viedli k škodám na životnom prostredí, štáty EZVO musia zabezpečiť takisto súlad s právnymi predpismi EHP v oblasti životného prostredia, a to predovšetkým pokiaľ ide o potrebu uskutočniť posúdenie vplyvu na životné prostredie, ak to vyžadujú právne predpisy, a zabezpečiť všetky príslušné povolenia. |
| --- | --- |

37.

Aby sa predišlo opatreniam štátnej pomoci, ktoré by viedli k škodám na životnom prostredí, štáty EZVO musia zabezpečiť takisto súlad s právnymi predpismi EHP v oblasti životného prostredia, a to predovšetkým pokiaľ ide o potrebu uskutočniť posúdenie vplyvu na životné prostredie, ak to vyžadujú právne predpisy, a zabezpečiť všetky príslušné povolenia.

3.2.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

| 38. | Na preukázanie regionálneho príspevku individuálnej investičnej pomoci notifikovanej dozornému úradu môžu štáty EZVO použiť rôzne ukazovatele, ako sú napríklad ukazovatele uvedené ďalej v týchto usmerneniach, ktoré môžu byť priame (napr. priamo vytvorené pracovné miesta), aj nepriame (napr. miestne inovácie):






  a) | Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia. |
| --- | --- | --- |

38.

Na preukázanie regionálneho príspevku individuálnej investičnej pomoci notifikovanej dozornému úradu môžu štáty EZVO použiť rôzne ukazovatele, ako sú napríklad ukazovatele uvedené ďalej v týchto usmerneniach, ktoré môžu byť priame (napr. priamo vytvorené pracovné miesta), aj nepriame (napr. miestne inovácie):

a)

Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

| b) | Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest. |
| --- | --- |

b)

Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest.

| c) | Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na poskytovanie stáží a učňovskej prípravy, najmä mladým ľuďom, a na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu. |
| --- | --- |

c)

Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na poskytovanie stáží a učňovskej prípravy, najmä mladým ľuďom, a na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu.

| d) | Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov v tom istom priemyselnom odvetví umožňuje väčšiu špecializáciu jednotlivých závodov, čo vedie k vyššej efektívnosti. Význam tohto ukazovateľa pri určení prínosu k regionálnemu rozvoju však závisí od stupňa rozvoja daného zoskupenia. |
| --- | --- |

d)

Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov v tom istom priemyselnom odvetví umožňuje väčšiu špecializáciu jednotlivých závodov, čo vedie k vyššej efektívnosti. Význam tohto ukazovateľa pri určení prínosu k regionálnemu rozvoju však závisí od stupňa rozvoja daného zoskupenia.

| e) | Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného transferu technológií (šírenie znalostí). V prípade investícií, ktoré sa uskutočňujú v technologicky náročných priemyselných odvetviach, je transfer technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí. |
| --- | --- |

e)

Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného transferu technológií (šírenie znalostí). V prípade investícií, ktoré sa uskutočňujú v technologicky náročných priemyselných odvetviach, je transfer technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

| f) | Posudzovať sa môže aj to, ako projekty prispievajú k schopnosti regiónu vytvárať nové technológie na základe miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami. |
| --- | --- |

f)

Posudzovať sa môže aj to, ako projekty prispievajú k schopnosti regiónu vytvárať nové technológie na základe miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami.

| g) | Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne. |
| --- | --- |

g)

Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne.

| 39. | Štáty EZVO môžu tiež použiť podnikateľský plán príjemcu pomoci, ktorý by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, mzdách, ktoré sa majú vyplatiť (zlepšení finančnej situácie domácností ako účinok presahovania), objeme obstarávania od miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť oblasti ďalšie príjmy z daní. |
| --- | --- |

39.

Štáty EZVO môžu tiež použiť podnikateľský plán príjemcu pomoci, ktorý by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, mzdách, ktoré sa majú vyplatiť (zlepšení finančnej situácie domácností ako účinok presahovania), objeme obstarávania od miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť oblasti ďalšie príjmy z daní.

| 40. | V prípade pomoci ad hoc (29) musí štát EZVO okrem splnenia podmienok stanovených v bodoch 33 – 37 preukázať, že projekt je v súlade so stratégiou regionálneho rozvoja dotknutej oblasti a prispieva k nej. |
| --- | --- |

40.

V prípade pomoci ad hoc (29) musí štát EZVO okrem splnenia podmienok stanovených v bodoch 33 – 37 preukázať, že projekt je v súlade so stratégiou regionálneho rozvoja dotknutej oblasti a prispieva k nej.

3.2.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

| 41. | Schémy prevádzkovej pomoci podporia rozvoj znevýhodnených oblastí iba vtedy, ak sa vopred jednoznačne určia problémy, ktorým tieto oblasti čelia. Prekážky prilákania alebo udržania ekonomickej činnosti môžu byť natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nie je dostatočná na umožnenie rozvoja týchto oblastí. |
| --- | --- |

41.

Schémy prevádzkovej pomoci podporia rozvoj znevýhodnených oblastí iba vtedy, ak sa vopred jednoznačne určia problémy, ktorým tieto oblasti čelia. Prekážky prilákania alebo udržania ekonomickej činnosti môžu byť natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nie je dostatočná na umožnenie rozvoja týchto oblastí.

| 42. | Pokiaľ ide o pomoc na zníženie určitých špecifických ťažkostí, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, musia dané štáty EZVO preukázať existenciu a dôležitosť týchto špecifických ťažkostí a musia preukázať, že schéma prevádzkovej pomoci je potrebná, pretože tieto špecifické ťažkosti nemožno prekonať bez investičnej pomoci. |
| --- | --- |

42.

Pokiaľ ide o pomoc na zníženie určitých špecifických ťažkostí, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, musia dané štáty EZVO preukázať existenciu a dôležitosť týchto špecifických ťažkostí a musia preukázať, že schéma prevádzkovej pomoci je potrebná, pretože tieto špecifické ťažkosti nemožno prekonať bez investičnej pomoci.

| 43. | Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc na zabránenie alebo zníženie úbytku obyvateľstva vo veľmi riedko osídlených oblastiach, dotknutý štát EZVO musí preukázať riziko úbytku obyvateľstva príslušnej oblasti v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci. |
| --- | --- |

43.

Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc na zabránenie alebo zníženie úbytku obyvateľstva vo veľmi riedko osídlených oblastiach, dotknutý štát EZVO musí preukázať riziko úbytku obyvateľstva príslušnej oblasti v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci.

3.3.   POTREBA ZÁSAHU ŠTÁTU

| 44. | S cieľom posúdiť, či štátna pomoc je potrebná na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, je nevyhnutné najprv analyzovať problém, ktorý sa má riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže pomoc dosiahnuť dôležité zlepšenie, ktoré trh samotný dosiahnuť nemôže. Platí to najmä v kontexte obmedzených verejných zdrojov. |
| --- | --- |

44.

S cieľom posúdiť, či štátna pomoc je potrebná na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, je nevyhnutné najprv analyzovať problém, ktorý sa má riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže pomoc dosiahnuť dôležité zlepšenie, ktoré trh samotný dosiahnuť nemôže. Platí to najmä v kontexte obmedzených verejných zdrojov.

| 45. | Opatrenia štátnej pomoci môžu naozaj za určitých podmienok korigovať zlyhania trhu, čím prispejú k efektívnosti jeho fungovania a podnietia konkurencieschopnosť. Okrem toho, ak trhy prinášajú efektívne výsledky, ale tieto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu a súdržnosti, štátna pomoc sa môže použiť na dosiahnutie žiaducejších, vyrovnanejších výsledkov na trhu. |
| --- | --- |

45.

Opatrenia štátnej pomoci môžu naozaj za určitých podmienok korigovať zlyhania trhu, čím prispejú k efektívnosti jeho fungovania a podnietia konkurencieschopnosť. Okrem toho, ak trhy prinášajú efektívne výsledky, ale tieto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu a súdržnosti, štátna pomoc sa môže použiť na dosiahnutie žiaducejších, vyrovnanejších výsledkov na trhu.

| 46. | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na rozvoj oblastí zahrnutých do mapy regionálnej pomoci v súlade s pravidlami vypracovanými v oddiele 5 týchto usmernení, dozorný úrad sa domnieva, že trh bez zásahu štátu nedosahuje plnenie očakávaných cieľov súdržnosti stanovených v Dohode o EHP. Poskytnutá pomoc v týchto oblastiach by sa preto mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

46.

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na rozvoj oblastí zahrnutých do mapy regionálnej pomoci v súlade s pravidlami vypracovanými v oddiele 5 týchto usmernení, dozorný úrad sa domnieva, že trh bez zásahu štátu nedosahuje plnenie očakávaných cieľov súdržnosti stanovených v Dohode o EHP. Poskytnutá pomoc v týchto oblastiach by sa preto mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

3.4.   VHODNOSŤ REGIONÁLNEJ POMOCI

| 47. | Notifikované opatrenie pomoci musí byť vhodným politickým nástrojom na dosahovanie daného politického cieľa. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak iné menej rušivé politické nástroje alebo iné menej rušivé druhy nástroja pomoci umožňujú dosiahnuť rovnaký pozitívny príspevok k regionálnemu rozvoju. |
| --- | --- |

47.

Notifikované opatrenie pomoci musí byť vhodným politickým nástrojom na dosahovanie daného politického cieľa. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak iné menej rušivé politické nástroje alebo iné menej rušivé druhy nástroja pomoci umožňujú dosiahnuť rovnaký pozitívny príspevok k regionálnemu rozvoju.

3.4.1.   Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky

3.4.1.1.   Schémy investičnej pomoci

| 48. | Regionálna investičná pomoc nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť iné opatrenia, ako napr. rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

48.

Regionálna investičná pomoc nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť iné opatrenia, ako napr. rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia.

| 49. | Štáty EZVO musia uviesť, prečo je pri zavedení schémy pomoci nezávisle od operačného programu financovaného z prostriedkov politiky súdržnosti regionálna pomoc vhodným nástrojom na dosiahnutie spoločného cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti. |
| --- | --- |

49.

Štáty EZVO musia uviesť, prečo je pri zavedení schémy pomoci nezávisle od operačného programu financovaného z prostriedkov politiky súdržnosti regionálna pomoc vhodným nástrojom na dosiahnutie spoločného cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti.

| 50. | Dozorný úrad bude prihliadať hlavne na každé posúdenie vplyvu navrhovanej schémy pomoci, ktoré štát EZVO prípadne poskytne. Na posúdenie vhodnosti navrhovanej schémy možno zohľadniť aj výsledky hodnotenia ex post, ktoré je opísané v oddiele 4. |
| --- | --- |

50.

Dozorný úrad bude prihliadať hlavne na každé posúdenie vplyvu navrhovanej schémy pomoci, ktoré štát EZVO prípadne poskytne. Na posúdenie vhodnosti navrhovanej schémy možno zohľadniť aj výsledky hodnotenia ex post, ktoré je opísané v oddiele 4.

3.4.1.2.   Individuálna investičná pomoc

| 51. | V prípade pomoci ad hoc štát EZVO musí preukázať, že rozvoj danej oblasti sa dá lepšie zabezpečiť takouto pomocou než pomocou v rámci schémy alebo inými typmi opatrení. |
| --- | --- |

51.

V prípade pomoci ad hoc štát EZVO musí preukázať, že rozvoj danej oblasti sa dá lepšie zabezpečiť takouto pomocou než pomocou v rámci schémy alebo inými typmi opatrení.

3.4.1.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

| 52. | Štát EZVO musí preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie cieľa v prípade problémov, ktoré sa ňou majú riešiť. S cieľom preukázať primeranosť pomoci môže štát EZVO vypočítať výšku pomoci ex ante ako pevne stanovenú sumu, ktorá zahŕňa očakávané dodatočné náklady počas daného obdobia, na stimulovanie podnikov k obmedzeniu nákladov a k priebežnému efektívnejšiemu rozvíjaniu vlastného podnikania (30). |
| --- | --- |

52.

Štát EZVO musí preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie cieľa v prípade problémov, ktoré sa ňou majú riešiť. S cieľom preukázať primeranosť pomoci môže štát EZVO vypočítať výšku pomoci ex ante ako pevne stanovenú sumu, ktorá zahŕňa očakávané dodatočné náklady počas daného obdobia, na stimulovanie podnikov k obmedzeniu nákladov a k priebežnému efektívnejšiemu rozvíjaniu vlastného podnikania (30).

3.4.2.   Vhodnosť medzi rôznymi nástrojmi pomoci

| 53. | Regionálnu pomoc možno poskytovať v rôznych formách. Štát EZVO by však mal zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, v prípade ktorej je najmenšia pravdepodobnosť narušenia obchodu a hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti, ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré zabezpečujú priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od dane alebo zníženia daní, platieb sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo ponuka pozemkov, tovaru alebo služieb za výhodné ceny atď.), štát EZVO musí preukázať, prečo iné, potenciálne menej rušivé formy pomoci, ako sú vratné preddavky alebo formy založené na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. úvery s nízkym úrokom alebo zľavy z úrokov za pôžičky, štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo alternatívne poskytnutie kapitálu za výhodných podmienok) nie sú vhodné. |
| --- | --- |

53.

Regionálnu pomoc možno poskytovať v rôznych formách. Štát EZVO by však mal zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, v prípade ktorej je najmenšia pravdepodobnosť narušenia obchodu a hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti, ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré zabezpečujú priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od dane alebo zníženia daní, platieb sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo ponuka pozemkov, tovaru alebo služieb za výhodné ceny atď.), štát EZVO musí preukázať, prečo iné, potenciálne menej rušivé formy pomoci, ako sú vratné preddavky alebo formy založené na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. úvery s nízkym úrokom alebo zľavy z úrokov za pôžičky, štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo alternatívne poskytnutie kapitálu za výhodných podmienok) nie sú vhodné.

| 54. | V prípade schém pomoci, ktorými sa uskutočňujú ciele a priority operačných programov, sa vybraný nástroj financovania v rámci tohto programu považuje za vhodný nástroj. |
| --- | --- |

54.

V prípade schém pomoci, ktorými sa uskutočňujú ciele a priority operačných programov, sa vybraný nástroj financovania v rámci tohto programu považuje za vhodný nástroj.

| 55. | Pri posudzovaní vhodnosti navrhovaného nástroja pomoci sa môžu zohľadniť výsledky hodnotení ex post, ktoré sú opísané v oddiele 4. |
| --- | --- |

55.

Pri posudzovaní vhodnosti navrhovaného nástroja pomoci sa môžu zohľadniť výsledky hodnotení ex post, ktoré sú opísané v oddiele 4.

3.5.   STIMULAČNÝ ÚČINOK

| 56. | Regionálna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom len vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok je prítomný, keď sa správanie podniku zmení tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti prispievajúcej k rozvoju oblasti, do ktorej by sa bez pomoci nezapojil alebo by sa do takejto činnosti zapojil obmedzene alebo inak alebo na inom mieste. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktoré by podniku vznikli v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

56.

Regionálna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom len vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok je prítomný, keď sa správanie podniku zmení tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti prispievajúcej k rozvoju oblasti, do ktorej by sa bez pomoci nezapojil alebo by sa do takejto činnosti zapojil obmedzene alebo inak alebo na inom mieste. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktoré by podniku vznikli v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika hospodárskej činnosti.

| 57. | Existenciu stimulačného účinku možno preukázať v dvoch možných scenároch:






  a) | Pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola zisková pre príjemcu, sa môže uskutočniť v podporovanom regióne (31) (scenár 1, rozhodnutie o investícii), alebo |
| --- | --- | --- |

57.

Existenciu stimulačného účinku možno preukázať v dvoch možných scenároch:

a)

Pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola zisková pre príjemcu, sa môže uskutočniť v podporovanom regióne (31) (scenár 1, rozhodnutie o investícii), alebo

| b) | Pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v príslušnej oblasti a nie inde, pretože sa ňou kompenzujú čisté náklady znevýhodnenia spojené s umiestnením v dotknutej oblasti (scenár 2, rozhodnutie o umiestnení). |
| --- | --- |

b)

Pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v príslušnej oblasti a nie inde, pretože sa ňou kompenzujú čisté náklady znevýhodnenia spojené s umiestnením v dotknutej oblasti (scenár 2, rozhodnutie o umiestnení).

| 58. | Ak sa na základe pomoci správanie príjemcu nezmení tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, možno sa domnievať, že rovnaká investícia by sa uskutočnila v regióne aj bez pomoci. Takáto pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa a nemožno ju schváliť ako zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

58.

Ak sa na základe pomoci správanie príjemcu nezmení tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, možno sa domnievať, že rovnaká investícia by sa uskutočnila v regióne aj bez pomoci. Takáto pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa a nemožno ju schváliť ako zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| 59. | V prípade pomoci poskytnutej z prostriedkov politiky súdržnosti v regiónoch „a“ na investície potrebné na splnenie noriem stanovených právnymi predpismi EHP možno pomoc považovať za takú, ktorá má motivačný účinok, ak by v prípade absencie pomoci nebolo pre jej príjemcu dostatočne ziskové túto investíciu v dotknutej oblasti uskutočniť, v dôsledku čoho by došlo k ukončeniu činnosti existujúceho podniku v tejto oblasti. |
| --- | --- |

59.

V prípade pomoci poskytnutej z prostriedkov politiky súdržnosti v regiónoch „a“ na investície potrebné na splnenie noriem stanovených právnymi predpismi EHP možno pomoc považovať za takú, ktorá má motivačný účinok, ak by v prípade absencie pomoci nebolo pre jej príjemcu dostatočne ziskové túto investíciu v dotknutej oblasti uskutočniť, v dôsledku čoho by došlo k ukončeniu činnosti existujúceho podniku v tejto oblasti.

3.5.1.   Schémy investičnej pomoci

| 60. | Práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení formulára žiadosti o pomoc. |
| --- | --- |

60.

Práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení formulára žiadosti o pomoc.

| 61. | Ak sa práce začnú pred predložením formulára žiadosti o pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa v súvislosti s touto individuálnou investíciou poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

61.

Ak sa práce začnú pred predložením formulára žiadosti o pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa v súvislosti s touto individuálnou investíciou poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| 62. | Štáty EZVO musia zaviesť štandardný formulár žiadosti o pomoc, ktorý je priložený k týmto usmerneniam (32). MSP a veľké spoločnosti musia vo formulári žiadosti na základe kontrafaktuálnej situácie vysvetliť, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali, pričom uvedú, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatnili. |
| --- | --- |

62.

Štáty EZVO musia zaviesť štandardný formulár žiadosti o pomoc, ktorý je priložený k týmto usmerneniam (32). MSP a veľké spoločnosti musia vo formulári žiadosti na základe kontrafaktuálnej situácie vysvetliť, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali, pričom uvedú, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatnili.

| 63. | Veľké spoločnosti musia okrem toho predložiť písomné dôkazy na podporu kontrafaktuálnej situácie uvedenej vo formulári žiadosti. Na MSP sa táto povinnosť nevzťahuje. |
| --- | --- |

63.

Veľké spoločnosti musia okrem toho predložiť písomné dôkazy na podporu kontrafaktuálnej situácie uvedenej vo formulári žiadosti. Na MSP sa táto povinnosť nevzťahuje.

| 64. | Orgán poskytujúci pomoc musí vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálnej situácie a potvrdiť, že regionálna pomoc má požadovaný stimulačný účinok zodpovedajúci jednému zo scenárov uvedených v bode 57. Kontrafaktuálna situácia je vierohodná, ak je skutočná a týka sa faktorov rozhodovania prevládajúcich v čase rozhodovania príjemcu v súvislosti s investíciou. |
| --- | --- |

64.

Orgán poskytujúci pomoc musí vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálnej situácie a potvrdiť, že regionálna pomoc má požadovaný stimulačný účinok zodpovedajúci jednému zo scenárov uvedených v bode 57. Kontrafaktuálna situácia je vierohodná, ak je skutočná a týka sa faktorov rozhodovania prevládajúcich v čase rozhodovania príjemcu v súvislosti s investíciou.

3.5.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

| 65. | Okrem splnenia podmienok uvedených v bodoch 60 až 64 musí štát EZVO v prípade notifikovanej individuálnej pomoci (33) poskytnúť jasný dôkaz, že pomoc skutočne má vplyv na rozhodnutie o investícii alebo umiestnení (34). Musí uviesť, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO musí poskytnúť nielen informácie o projekte, na ktorý žiada pomoc, ale aj podrobný opis kontrafaktuálneho scenára, v ktorom by verejný orgán v EHP neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc. |
| --- | --- |

65.

Okrem splnenia podmienok uvedených v bodoch 60 až 64 musí štát EZVO v prípade notifikovanej individuálnej pomoci (33) poskytnúť jasný dôkaz, že pomoc skutočne má vplyv na rozhodnutie o investícii alebo umiestnení (34). Musí uviesť, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO musí poskytnúť nielen informácie o projekte, na ktorý žiada pomoc, ale aj podrobný opis kontrafaktuálneho scenára, v ktorom by verejný orgán v EHP neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc.

| 66. | V prípade scenára 1 by štát EZVO mohol preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci predložením dokumentov o podniku, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola dostatočne zisková. |
| --- | --- |

66.

V prípade scenára 1 by štát EZVO mohol preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci predložením dokumentov o podniku, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola dostatočne zisková.

| 67. | V prípade scenára 2 by štát EZVO mohol preukázať stimulačný účinok pomoci predložením dokumentov o spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v dotknutej oblasti a v alternatívnej oblasti. Dozorný úrad preverí, či takéto porovnania majú reálny základ. |
| --- | --- |

67.

V prípade scenára 2 by štát EZVO mohol preukázať stimulačný účinok pomoci predložením dokumentov o spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v dotknutej oblasti a v alternatívnej oblasti. Dozorný úrad preverí, či takéto porovnania majú reálny základ.

| 68. | Štátom EZVO sa odporúča, aby vychádzali najmä z oficiálnych dokumentov správnej rady, posúdenia rizík (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri preukazovaní stimulačného účinku by mohli štátom EZVO pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám. |
| --- | --- |

68.

Štátom EZVO sa odporúča, aby vychádzali najmä z oficiálnych dokumentov správnej rady, posúdenia rizík (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri preukazovaní stimulačného účinku by mohli štátom EZVO pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám.

| 69. | V tejto súvislosti, a najmä pri scenári 1, sa môže ziskovosť preskúmať použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na posúdenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV) (35), miery vnútornej návratnosti (IRR) (36) alebo priemernej návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovosť projektu sa porovná s bežnými mierami návratnosti, ktoré spoločnosť uplatňuje v iných podobných investičných projektoch. Ak tieto miery nie sú k dispozícii, ziskovosť projektu sa porovná s celkovými kapitálovými nákladmi spoločnosti alebo s mierami návratnosti bežne zaznamenanými v príslušnom odvetví. |
| --- | --- |

69.

V tejto súvislosti, a najmä pri scenári 1, sa môže ziskovosť preskúmať použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na posúdenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV) (35), miery vnútornej návratnosti (IRR) (36) alebo priemernej návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovosť projektu sa porovná s bežnými mierami návratnosti, ktoré spoločnosť uplatňuje v iných podobných investičných projektoch. Ak tieto miery nie sú k dispozícii, ziskovosť projektu sa porovná s celkovými kapitálovými nákladmi spoločnosti alebo s mierami návratnosti bežne zaznamenanými v príslušnom odvetví.

| 70. | Ak sa na základe pomoci nezmení správanie príjemcu tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, nedochádza k pozitívnemu účinku pre región. Pomoc sa teda nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v prípadoch, v ktorých je zrejmé, že by sa rovnaká investícia v regióne uskutočnila aj bez poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

70.

Ak sa na základe pomoci nezmení správanie príjemcu tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, nedochádza k pozitívnemu účinku pre región. Pomoc sa teda nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v prípadoch, v ktorých je zrejmé, že by sa rovnaká investícia v regióne uskutočnila aj bez poskytnutia pomoci.

3.5.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

| 71. | V prípade schém prevádzkovej pomoci sa stimulačný účinok pomoci bude považovať za prítomný, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia pomoci, by sa úroveň ekonomickej činnosti v dotknutej oblasti alebo regióne podstatne znížila v dôsledku problémov, ktoré sa majú na základe pomoci riešiť. |
| --- | --- |

71.

V prípade schém prevádzkovej pomoci sa stimulačný účinok pomoci bude považovať za prítomný, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia pomoci, by sa úroveň ekonomickej činnosti v dotknutej oblasti alebo regióne podstatne znížila v dôsledku problémov, ktoré sa majú na základe pomoci riešiť.

| 72. | Dozorný úrad teda usúdi, že pomoc podnecuje ďalšiu ekonomickú činnosť v dotknutých oblastiach alebo regiónoch, ak štát EZVO preukáže existenciu a podstatný charakter takýchto problémov v dotknutej oblasti (pozri body 42 až 43). |
| --- | --- |

72.

Dozorný úrad teda usúdi, že pomoc podnecuje ďalšiu ekonomickú činnosť v dotknutých oblastiach alebo regiónoch, ak štát EZVO preukáže existenciu a podstatný charakter takýchto problémov v dotknutej oblasti (pozri body 42 až 43).

3.6.   PRIMERANOSŤ VÝŠKY POMOCI (POMOC OBMEDZENÁ NA MINIMUM)

| 73. | Výška regionálnej pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

73.

Výška regionálnej pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti.

| 74. | Notifikovaná individuálna pomoc spravidla bude považovaná za obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Podobne v prípade investičnej pomoci poskytovanej veľkým podnikom podľa notifikovaných schém musia štáty EZVO zabezpečiť, aby bol výška pomoci obmedzená na minimum na základe „prístupu čistých dodatočných nákladov“. |
| --- | --- |

74.

Notifikovaná individuálna pomoc spravidla bude považovaná za obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Podobne v prípade investičnej pomoci poskytovanej veľkým podnikom podľa notifikovaných schém musia štáty EZVO zabezpečiť, aby bol výška pomoci obmedzená na minimum na základe „prístupu čistých dodatočných nákladov“.

| 75. | V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutia o investícii) by preto výška pomoci nemala presiahnuť minimum potrebné na zabezpečenie dostatočnej ziskovosti projektu, napríklad na zvýšenie jeho IRR nad rámec bežných mier návratnosti, ktoré dotknutý podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch alebo, ak sú k dispozícii, na zvýšenie jeho IRR nad rámec celkových kapitálových nákladov spoločnosti alebo nad rámec mier návratnosti bežne zaznamenaných v danom odvetví. |
| --- | --- |

75.

V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutia o investícii) by preto výška pomoci nemala presiahnuť minimum potrebné na zabezpečenie dostatočnej ziskovosti projektu, napríklad na zvýšenie jeho IRR nad rámec bežných mier návratnosti, ktoré dotknutý podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch alebo, ak sú k dispozícii, na zvýšenie jeho IRR nad rámec celkových kapitálových nákladov spoločnosti alebo nad rámec mier návratnosti bežne zaznamenaných v danom odvetví.

| 76. | V prípade situácií v rámci scenára 2 (stimuly na umiestnenie) by výška pomoci nemala presiahnuť rozdiel medzi čistou súčasnou hodnotou investície v cieľovej oblasti a čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení. Všetky relevantné náklady a prínosy sa musia zohľadniť vrátane napríklad administratívnych nákladov, dopravných nákladov, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, ako aj mzdových rozdielov. Ak však existuje alternatívne umiestnenie v EHP, dotácie poskytnuté v uvedenom inom umiestnení sa nezohľadňujú. |
| --- | --- |

76.

V prípade situácií v rámci scenára 2 (stimuly na umiestnenie) by výška pomoci nemala presiahnuť rozdiel medzi čistou súčasnou hodnotou investície v cieľovej oblasti a čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení. Všetky relevantné náklady a prínosy sa musia zohľadniť vrátane napríklad administratívnych nákladov, dopravných nákladov, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, ako aj mzdových rozdielov. Ak však existuje alternatívne umiestnenie v EHP, dotácie poskytnuté v uvedenom inom umiestnení sa nezohľadňujú.

| 77. | S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké podmienky, dozorný úrad ďalej uplatňuje maximálne intenzity pomoci (37) na investičnú pomoc. Tieto maximálne intenzity pomoci majú dvojitý účel. |
| --- | --- |

77.

S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké podmienky, dozorný úrad ďalej uplatňuje maximálne intenzity pomoci (37) na investičnú pomoc. Tieto maximálne intenzity pomoci majú dvojitý účel.

| 78. | Po prvé, v prípade notifikovaných schém slúžia tieto maximálne intenzity pomoci ako bezpečné prahové hodnoty pre MSP: pokiaľ intenzita pomoci neprekročí maximálnu prípustnú hodnotu, kritérium „pomoci obmedzenej na minimum“ sa považuje za splnené. |
| --- | --- |

78.

Po prvé, v prípade notifikovaných schém slúžia tieto maximálne intenzity pomoci ako bezpečné prahové hodnoty pre MSP: pokiaľ intenzita pomoci neprekročí maximálnu prípustnú hodnotu, kritérium „pomoci obmedzenej na minimum“ sa považuje za splnené.

| 79. | Po druhé, vo všetkých ostatných prípadoch sa maximálne intenzity pomoci použijú ako strop v rámci prístupu čistých dodatočných nákladov, ktorý je opísaný v bodoch 75 a 76. |
| --- | --- |

79.

Po druhé, vo všetkých ostatných prípadoch sa maximálne intenzity pomoci použijú ako strop v rámci prístupu čistých dodatočných nákladov, ktorý je opísaný v bodoch 75 a 76.

| 80. | Maximálne intenzity pomoci sa prispôsobujú v závislosti od troch kritérií:






  a) | sociálno-ekonomická situácia dotknutej oblasti, ako zástupná hodnota miery, v akej oblasť potrebuje ďalší rozvoj a prípadne miery, v akej je postihnutá znevýhodnením pri získavaní a udržaní hospodárskej činnosti; |
| --- | --- | --- |

80.

Maximálne intenzity pomoci sa prispôsobujú v závislosti od troch kritérií:

a)

sociálno-ekonomická situácia dotknutej oblasti, ako zástupná hodnota miery, v akej oblasť potrebuje ďalší rozvoj a prípadne miery, v akej je postihnutá znevýhodnením pri získavaní a udržaní hospodárskej činnosti;

| b) | veľkosť príjemcu ako zástupná hodnota pre osobitné ťažkosti s financovaním alebo realizovaním projektu v oblasti a |
| --- | --- |

b)

veľkosť príjemcu ako zástupná hodnota pre osobitné ťažkosti s financovaním alebo realizovaním projektu v oblasti a

| c) | veľkosť investičného projektu ako ukazovateľ očakávanej úrovne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. |
| --- | --- |

c)

veľkosť investičného projektu ako ukazovateľ očakávanej úrovne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu.

| 81. | Na základe toho sa vyššie intenzity pomoci (a potenciálne aj vyššie výsledné narušenia obchodu a hospodárskej súťaže) povolia najmenej rozvinutému cieľovému regiónu a ak príjemca pomoci je malý a stredný podnik. |
| --- | --- |

81.

Na základe toho sa vyššie intenzity pomoci (a potenciálne aj vyššie výsledné narušenia obchodu a hospodárskej súťaže) povolia najmenej rozvinutému cieľovému regiónu a ak príjemca pomoci je malý a stredný podnik.

| 82. | Vzhľadom na očakávané väčšie narušenie hospodárskej súťaže a obchodu sa maximálne intenzity pomoci na veľké investičné projekty musia znížiť prostredníctvom mechanizmu, ktorý je opísaný v bode (20) písm. c). |
| --- | --- |

82.

Vzhľadom na očakávané väčšie narušenie hospodárskej súťaže a obchodu sa maximálne intenzity pomoci na veľké investičné projekty musia znížiť prostredníctvom mechanizmu, ktorý je opísaný v bode (20) písm. c).

3.6.1.   Schémy investičnej pomoci

| 83. | Na pomoc MSP možno použiť zvýšené maximálne intenzity pomoci opísané v oddiele 5.4. MSP však nemôžu využívať tieto zvýšené intenzity v prípade, že sa investícia týka veľkého investičného projektu. |
| --- | --- |

83.

Na pomoc MSP možno použiť zvýšené maximálne intenzity pomoci opísané v oddiele 5.4. MSP však nemôžu využívať tieto zvýšené intenzity v prípade, že sa investícia týka veľkého investičného projektu.

| 84. | V prípade pomoci veľkým podnikom musí štát EZVO zabezpečiť, že výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Metóda vysvetlená v bodoch (75) a (76) sa musí použiť spolu s maximálnymi intenzitami pomoci ako stropu. |
| --- | --- |

84.

V prípade pomoci veľkým podnikom musí štát EZVO zabezpečiť, že výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Metóda vysvetlená v bodoch (75) a (76) sa musí použiť spolu s maximálnymi intenzitami pomoci ako stropu.

| 85. | V prípade pomoci na veľké investičné projekty treba zabezpečiť, aby pomoc neprekračovala znížený rozsah intenzity. Ak je pomoc poskytnutá príjemcovi na investíciu, ktorá sa považuje za súčasť jedného investičného projektu, rozsah pomoci sa musí znížiť vzhľadom na oprávnené náklady, ktoré prekračujú 50 mil. EUR (38). |
| --- | --- |

85.

V prípade pomoci na veľké investičné projekty treba zabezpečiť, aby pomoc neprekračovala znížený rozsah intenzity. Ak je pomoc poskytnutá príjemcovi na investíciu, ktorá sa považuje za súčasť jedného investičného projektu, rozsah pomoci sa musí znížiť vzhľadom na oprávnené náklady, ktoré prekračujú 50 mil. EUR (38).

| 86. | Maximálnu intenzitu pomoci a výšku pomoci na projekt musí orgán poskytujúci pomoc vypočítať pri poskytovaní podpory. Intenzita pomoci sa musí vypočítať na základe ekvivalentu hrubého grantu buď vo vzťahu k celkovým oprávneným investičným nákladom, alebo oprávneným mzdovým nákladom deklarovaným príjemcom pomoci pri podaní žiadosti o pomoc. |
| --- | --- |

86.

Maximálnu intenzitu pomoci a výšku pomoci na projekt musí orgán poskytujúci pomoc vypočítať pri poskytovaní podpory. Intenzita pomoci sa musí vypočítať na základe ekvivalentu hrubého grantu buď vo vzťahu k celkovým oprávneným investičným nákladom, alebo oprávneným mzdovým nákladom deklarovaným príjemcom pomoci pri podaní žiadosti o pomoc.

| 87. | Ak investičná pomoc vypočítaná na základe investičných nákladov je spojená s regionálnou investičnou pomocou vypočítanou na základe mzdových nákladov, celková pomoc nesmie prekročiť najvyššiu výslednú výšku pomoci vyplývajúcu z jedného alebo druhého spôsobu výpočtu po maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre dotknutú oblasť. |
| --- | --- |

87.

Ak investičná pomoc vypočítaná na základe investičných nákladov je spojená s regionálnou investičnou pomocou vypočítanou na základe mzdových nákladov, celková pomoc nesmie prekročiť najvyššiu výslednú výšku pomoci vyplývajúcu z jedného alebo druhého spôsobu výpočtu po maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre dotknutú oblasť.

| 88. | Investičnú pomoc možno poskytnúť súbežne podľa viacerých regionálnych schém pomoci alebo kumulovať s pomocou ad hoc, ak celková pomoc zo všetkých zdrojov neprekračuje maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na projekt, ktorú musí vopred vypočítať prvý orgán poskytujúci pomoc. |
| --- | --- |

88.

Investičnú pomoc možno poskytnúť súbežne podľa viacerých regionálnych schém pomoci alebo kumulovať s pomocou ad hoc, ak celková pomoc zo všetkých zdrojov neprekračuje maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na projekt, ktorú musí vopred vypočítať prvý orgán poskytujúci pomoc.

| 89. | V prípade počiatočnej investície spojenej s projektmi Európskej územnej spolupráce (ETC), ktorá vyhovuje kritériám nariadenia o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa spolupráce ETC z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (39), sa intenzita pomoci, ktorá sa vzťahuje na oblasť, kde je počiatočná investícia umiestnená, bude vzťahovať na všetkých príjemcov pomoci podieľajúcich sa na projekte. Ak je počiatočná investícia umiestnená v dvoch alebo viacerých podporovaných oblastiach, maximálna intenzita pomoci na počiatočnú investíciu sa bude vzťahovať iba na podporovanú oblasť, v ktorej vznikne najväčšia časť oprávnených nákladov. Počiatočné investície uskutočnené veľkými podnikmi v oblastiach „c“ môžu využiť regionálnu pomoc iba v súvislosti s projektmi ETC, ak ide o počiatočné investície v prospech nových činností alebo nových produktov. |
| --- | --- |

89.

V prípade počiatočnej investície spojenej s projektmi Európskej územnej spolupráce (ETC), ktorá vyhovuje kritériám nariadenia o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa spolupráce ETC z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (39), sa intenzita pomoci, ktorá sa vzťahuje na oblasť, kde je počiatočná investícia umiestnená, bude vzťahovať na všetkých príjemcov pomoci podieľajúcich sa na projekte. Ak je počiatočná investícia umiestnená v dvoch alebo viacerých podporovaných oblastiach, maximálna intenzita pomoci na počiatočnú investíciu sa bude vzťahovať iba na podporovanú oblasť, v ktorej vznikne najväčšia časť oprávnených nákladov. Počiatočné investície uskutočnené veľkými podnikmi v oblastiach „c“ môžu využiť regionálnu pomoc iba v súvislosti s projektmi ETC, ak ide o počiatočné investície v prospech nových činností alebo nových produktov.

3.6.1.1.   Oprávnené náklady vypočítané na základe investičných nákladov

| 90. | Nadobudnuté aktíva by mali byť nové, okrem prípadov, keď ide o MSP alebo o nadobudnutie podniku (40). |
| --- | --- |

90.

Nadobudnuté aktíva by mali byť nové, okrem prípadov, keď ide o MSP alebo o nadobudnutie podniku (40).

| 91. | V prípade MSP až 50 % nákladov na prípravné štúdie alebo poradenstvo, ktoré súvisia s investíciou možno tiež považovať za oprávnené náklady. |
| --- | --- |

91.

V prípade MSP až 50 % nákladov na prípravné štúdie alebo poradenstvo, ktoré súvisia s investíciou možno tiež považovať za oprávnené náklady.

| 92. | V prípade pomoci poskytnutej na podstatnú zmenu vo výrobnom procese oprávnené náklady musia byť vyššie ako odpisy nákladov v súvislosti s činnosťou, ktorá sa mala modernizovať v priebehu predchádzajúcich troch rozpočtových rokov. |
| --- | --- |

92.

V prípade pomoci poskytnutej na podstatnú zmenu vo výrobnom procese oprávnené náklady musia byť vyššie ako odpisy nákladov v súvislosti s činnosťou, ktorá sa mala modernizovať v priebehu predchádzajúcich troch rozpočtových rokov.

| 93. | V prípade pomoci poskytovanej na diverzifikáciu existujúceho podniku oprávnené náklady musia byť aspoň o 200 % vyššie ako účtovná hodnota aktív, ktoré sa opätovne využívajú, zaznamenanej v rozpočtovom roku predchádzajúcom začiatku prác. |
| --- | --- |

93.

V prípade pomoci poskytovanej na diverzifikáciu existujúceho podniku oprávnené náklady musia byť aspoň o 200 % vyššie ako účtovná hodnota aktív, ktoré sa opätovne využívajú, zaznamenanej v rozpočtovom roku predchádzajúcom začiatku prác.

| 94. | Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:






  a) | V prípade pozemkov a budov musí lízing pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume ukončenia investičného projektu pre veľké spoločnosti a tri roky pre MSP. |
| --- | --- | --- |

94.

Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:

a)

V prípade pozemkov a budov musí lízing pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume ukončenia investičného projektu pre veľké spoločnosti a tri roky pre MSP.

| b) | V prípade zariadenia alebo strojov lízing musí byť vo forme finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť majetok po uplynutí doby lízingu. |
| --- | --- |

b)

V prípade zariadenia alebo strojov lízing musí byť vo forme finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť majetok po uplynutí doby lízingu.

| 95. | V prípade nadobudnutia podniku by sa mali zohľadniť len náklady za nákup aktív od tretích strán nezávislých od nadobúdateľa. Transakcia musí prebehnúť podľa trhových pravidiel. Ak sa už poskytla pomoc na nadobudnutie aktív pred ich nákupom, náklady na tieto aktíva by sa mali odpočítať od oprávnených nákladov súvisiacich s nadobudnutím podniku. Ak nadobudnutie podniku sprevádza dodatočná investícia oprávnená na poskytnutie pomoci, oprávnené náklady na túto dodatočnú investíciu by sa mali pripočítať k nákladom na nákup aktív podniku. |
| --- | --- |

95.

V prípade nadobudnutia podniku by sa mali zohľadniť len náklady za nákup aktív od tretích strán nezávislých od nadobúdateľa. Transakcia musí prebehnúť podľa trhových pravidiel. Ak sa už poskytla pomoc na nadobudnutie aktív pred ich nákupom, náklady na tieto aktíva by sa mali odpočítať od oprávnených nákladov súvisiacich s nadobudnutím podniku. Ak nadobudnutie podniku sprevádza dodatočná investícia oprávnená na poskytnutie pomoci, oprávnené náklady na túto dodatočnú investíciu by sa mali pripočítať k nákladom na nákup aktív podniku.

| 96. | Pokiaľ ide o veľké podniky, náklady na nehmotný majetok sú oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov na projekt. V prípade MSP by sa mali zohľadniť celkové náklady na nehmotné aktíva. |
| --- | --- |

96.

Pokiaľ ide o veľké podniky, náklady na nehmotný majetok sú oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov na projekt. V prípade MSP by sa mali zohľadniť celkové náklady na nehmotné aktíva.

| 97. | Nehmotné aktíva, ktoré sú oprávnené na výpočet investičných nákladov, musia zostať spojené s danou podporovanou oblasťou a nesmú sa presunúť do iných regiónov. Nehmotné aktíva musia na tento účel spĺňať tieto podmienky:






  a) | musia sa používať výhradne v podniku, ktorý je príjemcom pomoci; |
| --- | --- | --- |

97.

Nehmotné aktíva, ktoré sú oprávnené na výpočet investičných nákladov, musia zostať spojené s danou podporovanou oblasťou a nesmú sa presunúť do iných regiónov. Nehmotné aktíva musia na tento účel spĺňať tieto podmienky:

a)

musia sa používať výhradne v podniku, ktorý je príjemcom pomoci;

| b) | musia byť odpisovateľné; |
| --- | --- |

b)

musia byť odpisovateľné;

| c) | musia byť nadobudnuté podľa trhových podmienok od tretích strán, ktoré nemajú väzby na kupujúceho. |
| --- | --- |

c)

musia byť nadobudnuté podľa trhových podmienok od tretích strán, ktoré nemajú väzby na kupujúceho.

| 98. | Nehmotné aktíva musia byť zahrnuté do majetku podniku prijímajúceho pomoc a zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc aspoň päť rokov (tri roky v prípade MSP). |
| --- | --- |

98.

Nehmotné aktíva musia byť zahrnuté do majetku podniku prijímajúceho pomoc a zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc aspoň päť rokov (tri roky v prípade MSP).

3.6.1.2.   Oprávnené náklady vypočítané na základe mzdových nákladov

| 99. | Regionálna pomoc sa môže vypočítať aj vo vzťahu k očakávaným mzdovým nákladom vyplývajúcim z vytvorenia pracovných miest v dôsledku počiatočnej investície. Pomoc môže kompenzovať len mzdové náklady na zamestnanú osobu vypočítané na obdobie dvoch rokov a výsledná intenzita nemôže byť vyššia ako platná intenzita pomoci v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

99.

Regionálna pomoc sa môže vypočítať aj vo vzťahu k očakávaným mzdovým nákladom vyplývajúcim z vytvorenia pracovných miest v dôsledku počiatočnej investície. Pomoc môže kompenzovať len mzdové náklady na zamestnanú osobu vypočítané na obdobie dvoch rokov a výsledná intenzita nemôže byť vyššia ako platná intenzita pomoci v dotknutej oblasti.

3.6.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

| 100. | V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutie o investícii) dozorný úrad overí, či výška pomoci presahuje minimum potrebné na to, aby bol projekt dostatočne ziskový, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 75. |
| --- | --- |

100.

V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutie o investícii) dozorný úrad overí, či výška pomoci presahuje minimum potrebné na to, aby bol projekt dostatočne ziskový, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 75.

| 101. | V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutie o umiestnení) v prípade stimulu na umiestnenie dozorný úrad porovná čistú súčasnú hodnotu investície pre cieľovú oblasť s čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 76. |
| --- | --- |

101.

V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutie o umiestnení) v prípade stimulu na umiestnenie dozorný úrad porovná čistú súčasnú hodnotu investície pre cieľovú oblasť s čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 76.

| 102. | Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní primeranosti pomoci. Štát EZVO musí preukázať primeranosť na základe dokumentácie, ako sa napríklad uvádza v bode 68. |
| --- | --- |

102.

Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní primeranosti pomoci. Štát EZVO musí preukázať primeranosť na základe dokumentácie, ako sa napríklad uvádza v bode 68.

| 103. | Intenzita pomoci nesmie presiahnuť prípustnú intenzitu upravenej pomoci. |
| --- | --- |

103.

Intenzita pomoci nesmie presiahnuť prípustnú intenzitu upravenej pomoci.

3.6.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

| 104. | Štát EZVO musí preukázať, že úroveň pomoci je primeraná k problémom, ktoré má pomoc riešiť. |
| --- | --- |

104.

Štát EZVO musí preukázať, že úroveň pomoci je primeraná k problémom, ktoré má pomoc riešiť.

| 105. | Splnené musia byť najmä tieto podmienky:






  a) | pomoc sa musí určiť vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov, ktoré možno úplne priradiť problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO; |
| --- | --- | --- |

105.

Splnené musia byť najmä tieto podmienky:

a)

pomoc sa musí určiť vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov, ktoré možno úplne priradiť problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO;

| b) | pomoc musí byť obmedzená na určitý podiel tohto vopred vymedzeného súboru oprávnených nákladov a nesmie tieto náklady prekročiť; |
| --- | --- |

b)

pomoc musí byť obmedzená na určitý podiel tohto vopred vymedzeného súboru oprávnených nákladov a nesmie tieto náklady prekročiť;

| c) | výška pomoci na jedného príjemcu musí byť primeraná úrovni problémov, ktorým každý príjemca skutočne čelí. |
| --- | --- |

c)

výška pomoci na jedného príjemcu musí byť primeraná úrovni problémov, ktorým každý príjemca skutočne čelí.

3.7.   ZABRÁNENIE NEPRÍPUSTNÝM NEGATÍVNYM ÚČINKOM NA HOSPODÁRSKU SÚŤAŽ A OBCHOD

| 106. | Aby bola pomoc zlučiteľná, musia sa obmedziť negatívne účinky opatrenia pomoci v zmysle narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi štátmi EZVO a musia ich prevážiť pozitívne účinky v zmysle príspevku k cieľu spoločného záujmu. Možno identifikovať určité situácie, v ktorých negatívne účinky zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, čo znamená, že pomoc nemožno pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

106.

Aby bola pomoc zlučiteľná, musia sa obmedziť negatívne účinky opatrenia pomoci v zmysle narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi štátmi EZVO a musia ich prevážiť pozitívne účinky v zmysle príspevku k cieľu spoločného záujmu. Možno identifikovať určité situácie, v ktorých negatívne účinky zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, čo znamená, že pomoc nemožno pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

3.7.1.   Všeobecné úvahy

| 107. | Regionálna pomoc môže spôsobiť dve hlavné potenciálne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie trhu s výrobkami a účinky na základe umiestnenia. Oba druhy môžu viesť k neefektívnosti rozdeľovania (narušenie ekonomickej výkonnosti vnútorného trhu) a k obavám v súvislosti s distribúciou (distribúcia ekonomickej činnosti medzi regióny). |
| --- | --- |

107.

Regionálna pomoc môže spôsobiť dve hlavné potenciálne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie trhu s výrobkami a účinky na základe umiestnenia. Oba druhy môžu viesť k neefektívnosti rozdeľovania (narušenie ekonomickej výkonnosti vnútorného trhu) a k obavám v súvislosti s distribúciou (distribúcia ekonomickej činnosti medzi regióny).

| 108. | Jeden možný škodlivý účinok štátnej pomoci spočíva v tom, že bráni trhovému mechanizmu v poskytovaní efektívnych výsledkov na základe odmeňovania najefektívnejších výrobcov a vo vyvíjaní tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože vytvorenie alebo udržiavanie nadmernej kapacity by mohlo viesť k stlačeniu ziskovej marže, zníženiu investícií konkurentov alebo dokonca k odchodu konkurentov z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní zotrvať na trhu, nútení z trhu odísť. Môže tiež zabrániť podnikom vstúpiť na trh alebo sa rozšíriť na trhu a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. Ďalej dostupnosť pomoci môže spôsobiť sebauspokojenie alebo neprimerané riskovanie potenciálnych príjemcov. Dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia bude pravdepodobne negatívny. |
| --- | --- |

108.

Jeden možný škodlivý účinok štátnej pomoci spočíva v tom, že bráni trhovému mechanizmu v poskytovaní efektívnych výsledkov na základe odmeňovania najefektívnejších výrobcov a vo vyvíjaní tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože vytvorenie alebo udržiavanie nadmernej kapacity by mohlo viesť k stlačeniu ziskovej marže, zníženiu investícií konkurentov alebo dokonca k odchodu konkurentov z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní zotrvať na trhu, nútení z trhu odísť. Môže tiež zabrániť podnikom vstúpiť na trh alebo sa rozšíriť na trhu a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. Ďalej dostupnosť pomoci môže spôsobiť sebauspokojenie alebo neprimerané riskovanie potenciálnych príjemcov. Dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia bude pravdepodobne negatívny.

| 109. | Pomoc môže mať tiež rušivé účinky z hľadiska zvýšenia alebo zachovania značnej trhovej sily na strane príjemcu. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje značnú trhovú silu priamo, môže ju ale posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie alebo ich núti k odchodu alebo odrádza nových konkurentov od vstupu. |
| --- | --- |

109.

Pomoc môže mať tiež rušivé účinky z hľadiska zvýšenia alebo zachovania značnej trhovej sily na strane príjemcu. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje značnú trhovú silu priamo, môže ju ale posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie alebo ich núti k odchodu alebo odrádza nových konkurentov od vstupu.

| 110. | Okrem narušení na trhoch s výrobkami regionálna pomoc prirodzene vplýva aj na umiestnenie ekonomickej činnosti. Ak jedna oblasť priťahuje investície vďaka pomoci, iné oblasti v dôsledku toho tratia. Tieto negatívne účinky v oblastiach, na ktoré pomoc pôsobí nepriaznivo, môžu byť pociťované poklesom hospodárskej činnosti alebo úbytkom pracovných miest vrátane pracovných miest na úrovni subdodávateľov. Môžu byť pociťované aj úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelanie a ďalšie vzdelávanie atď.). |
| --- | --- |

110.

Okrem narušení na trhoch s výrobkami regionálna pomoc prirodzene vplýva aj na umiestnenie ekonomickej činnosti. Ak jedna oblasť priťahuje investície vďaka pomoci, iné oblasti v dôsledku toho tratia. Tieto negatívne účinky v oblastiach, na ktoré pomoc pôsobí nepriaznivo, môžu byť pociťované poklesom hospodárskej činnosti alebo úbytkom pracovných miest vrátane pracovných miest na úrovni subdodávateľov. Môžu byť pociťované aj úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelanie a ďalšie vzdelávanie atď.).

| 111. | Regionálna pomoc sa líši od iných foriem horizontálnej pomoci osobitným geografickým charakterom. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach bez toho, aby ju odlákala z iných podporovaných oblastí, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade ku prospechu celého EHP. Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sa už do určitej miery obmedzili v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti, ktorým možno poskytnúť regionálnu pomoc, a maximálne prípustné intenzity pomoci. Na zhodnotenie skutočného vplyvu pomoci v rámci cieľa súdržnosti je však aj naďalej dôležité pochopenie situácie, čo by sa stalo v prípade neposkytnutia pomoci. |
| --- | --- |

111.

Regionálna pomoc sa líši od iných foriem horizontálnej pomoci osobitným geografickým charakterom. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach bez toho, aby ju odlákala z iných podporovaných oblastí, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade ku prospechu celého EHP. Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sa už do určitej miery obmedzili v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti, ktorým možno poskytnúť regionálnu pomoc, a maximálne prípustné intenzity pomoci. Na zhodnotenie skutočného vplyvu pomoci v rámci cieľa súdržnosti je však aj naďalej dôležité pochopenie situácie, čo by sa stalo v prípade neposkytnutia pomoci.

3.7.2.   Zjavné negatívne účinky

| 112. | Dozorný úrad určil niekoľko situácií, v ktorých negatívne účinky pomoci zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, takže pomoc nemožno označiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

112.

Dozorný úrad určil niekoľko situácií, v ktorých negatívne účinky pomoci zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, takže pomoc nemožno označiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| 113. | Dozorný úrad stanovil maximálne intenzity pomoci. Tie predstavujú základnú požiadavku zlučiteľnosti, cieľom ktorej je predísť použitiu štátnej pomoci na projekty, v prípade ktorých je pomer medzi výškou pomoci a oprávnenými nákladmi považovaný za veľmi vysoký a s veľkou pravdepodobnosťou rušivý. Vo všeobecnosti čím sú pozitívne účinky, ktoré podporovaný projekt pravdepodobne podnieti, väčšie a čím väčšia je pravdepodobná potreba pomoci, tým vyšší bude strop intenzity pomoci. |
| --- | --- |

113.

Dozorný úrad stanovil maximálne intenzity pomoci. Tie predstavujú základnú požiadavku zlučiteľnosti, cieľom ktorej je predísť použitiu štátnej pomoci na projekty, v prípade ktorých je pomer medzi výškou pomoci a oprávnenými nákladmi považovaný za veľmi vysoký a s veľkou pravdepodobnosťou rušivý. Vo všeobecnosti čím sú pozitívne účinky, ktoré podporovaný projekt pravdepodobne podnieti, väčšie a čím väčšia je pravdepodobná potreba pomoci, tým vyšší bude strop intenzity pomoci.

| 114. | V prípadoch scenára 1 (rozhodnutia o investícii), v ktorých dôjde k vytvoreniu kapacity v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, ju dozorný úrad bude považovať za negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym účinkom. |
| --- | --- |

114.

V prípadoch scenára 1 (rozhodnutia o investícii), v ktorých dôjde k vytvoreniu kapacity v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, ju dozorný úrad bude považovať za negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym účinkom.

| 115. | V prípadoch scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by bez pomoci bola investícia umiestnená v regióne s vyššou alebo rovnakou intenzitou regionálnej pomoci ako cieľová oblasť, to bude predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

115.

V prípadoch scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by bez pomoci bola investícia umiestnená v regióne s vyššou alebo rovnakou intenzitou regionálnej pomoci ako cieľová oblasť, to bude predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci.

| 116. | Ak príjemca ukončí rovnakú alebo podobnú činnosť v inej oblasti v EHP a premiestni túto činnosť do cieľovej oblasti, a ak existuje príčinná súvislosť medzi pomocou a premiestnením činnosti, bude to predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi prvkami. |
| --- | --- |

116.

Ak príjemca ukončí rovnakú alebo podobnú činnosť v inej oblasti v EHP a premiestni túto činnosť do cieľovej oblasti, a ak existuje príčinná súvislosť medzi pomocou a premiestnením činnosti, bude to predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi prvkami.

| 117. | Dozorný úrad pri posudzovaní notifikovaných opatrení požiada o všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP. |
| --- | --- |

117.

Dozorný úrad pri posudzovaní notifikovaných opatrení požiada o všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP.

3.7.3.   Schémy investičnej pomoci

| 118. | Schémy investičnej pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Obzvlášť aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky pre investičnú pomoc), kumulatívne by schémy stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia by sa mohli týkať odbytových trhov vytvorením alebo zhoršením situácie nadmernej kapacity alebo vytvorením, zvýšením alebo zachovaním značnej trhovej sily niektorých príjemcov takým spôsobom, ktorý negatívne ovplyvní dynamické stimuly. Pomoc dostupná v rámci schém by mohla viesť aj k významnému úbytku hospodárskej činnosti v iných oblastiach EHP. V prípade schémy zameranej na určité odvetvia je riziko takýchto narušení dokonca ešte väčšie. |
| --- | --- |

118.

Schémy investičnej pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Obzvlášť aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky pre investičnú pomoc), kumulatívne by schémy stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia by sa mohli týkať odbytových trhov vytvorením alebo zhoršením situácie nadmernej kapacity alebo vytvorením, zvýšením alebo zachovaním značnej trhovej sily niektorých príjemcov takým spôsobom, ktorý negatívne ovplyvní dynamické stimuly. Pomoc dostupná v rámci schém by mohla viesť aj k významnému úbytku hospodárskej činnosti v iných oblastiach EHP. V prípade schémy zameranej na určité odvetvia je riziko takýchto narušení dokonca ešte väčšie.

| 119. | Štát EZVO musí preto preukázať, že tieto negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti príslušných projektov, jednotlivej a kumulatívnej výšky pomoci, predpokladaných príjemcov, ako aj charakteristík cielených odvetví. Aby dozorný úrad mohol posúdiť možné negatívne účinky, štát EZVO môže predložiť každé posúdenie vplyvu, ktoré má k dispozícii, ako aj hodnotenia ex post vykonané v prípade podobných predchádzajúcich schém. |
| --- | --- |

119.

Štát EZVO musí preto preukázať, že tieto negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti príslušných projektov, jednotlivej a kumulatívnej výšky pomoci, predpokladaných príjemcov, ako aj charakteristík cielených odvetví. Aby dozorný úrad mohol posúdiť možné negatívne účinky, štát EZVO môže predložiť každé posúdenie vplyvu, ktoré má k dispozícii, ako aj hodnotenia ex post vykonané v prípade podobných predchádzajúcich schém.

| 120. | Ak sa pomoc poskytuje podľa schémy pre individuálne projekty, orgán poskytujúci pomoc musí overiť a potvrdiť, že pomoc nevedie k zjavným negatívnym účinkom opísaným v bode 115. Toto overenie môže byť založené na informáciách získaných od príjemcu pomoci pri žiadaní o pomoc a na vyhlásení v štandardnom formulári žiadosti o pomoc, v ktorom by sa malo uviesť alternatívne umiestnenie v prípade neposkytnutia pomoci. |
| --- | --- |

120.

Ak sa pomoc poskytuje podľa schémy pre individuálne projekty, orgán poskytujúci pomoc musí overiť a potvrdiť, že pomoc nevedie k zjavným negatívnym účinkom opísaným v bode 115. Toto overenie môže byť založené na informáciách získaných od príjemcu pomoci pri žiadaní o pomoc a na vyhlásení v štandardnom formulári žiadosti o pomoc, v ktorom by sa malo uviesť alternatívne umiestnenie v prípade neposkytnutia pomoci.

3.7.4.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

| 121. | Pri posudzovaní negatívnych účinkov notifikovanej pomoci dozorný úrad rozlišuje medzi dvomi kontrafaktuálnymi scenármi opísanými vyššie v bodoch 100 a 101. |
| --- | --- |

121.

Pri posudzovaní negatívnych účinkov notifikovanej pomoci dozorný úrad rozlišuje medzi dvomi kontrafaktuálnymi scenármi opísanými vyššie v bodoch 100 a 101.

3.7.4.1.   Prípady scenára 1 (rozhodnutia o investícii)

| 122. | V prípadoch scenára 1 dozorný úrad kladie osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s hromadením nadmernej kapacity v upadajúcich priemyselných odvetviach, prevenciu odchodu z trhu a koncepciu značnej trhovej sily. Tieto negatívne účinky sú opísané ďalej v bodoch 123 až 132 a musia sa vyvážiť pozitívnymi účinkami pomoci. Ak sa však zistí, že pomoc by mala za následok zjavné negatívne účinky opísané v bode 114, pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom. |
| --- | --- |

122.

V prípadoch scenára 1 dozorný úrad kladie osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s hromadením nadmernej kapacity v upadajúcich priemyselných odvetviach, prevenciu odchodu z trhu a koncepciu značnej trhovej sily. Tieto negatívne účinky sú opísané ďalej v bodoch 123 až 132 a musia sa vyvážiť pozitívnymi účinkami pomoci. Ak sa však zistí, že pomoc by mala za následok zjavné negatívne účinky opísané v bode 114, pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom.

| 123. | Aby bolo možné identifikovať a posúdiť možné narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, štáty EZVO by mali predložiť dôkazy umožňujúce dozornému úradu identifikovať príslušné trhy výrobkov (t. j. výrobkov ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci) a identifikovať konkurentov a ovplyvnených zákazníkov/spotrebiteľov. |
| --- | --- |

123.

Aby bolo možné identifikovať a posúdiť možné narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, štáty EZVO by mali predložiť dôkazy umožňujúce dozornému úradu identifikovať príslušné trhy výrobkov (t. j. výrobkov ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci) a identifikovať konkurentov a ovplyvnených zákazníkov/spotrebiteľov.

| 124. | Dozorný úrad použije rôzne kritériá na posúdenie týchto možných narušení, napr. trhovú štruktúru príslušného výrobku, výkonnosť trhu (upadajúci alebo rastúci trh), proces výberu príjemcu pomoci, vstupné a výstupné prekážky, diferenciáciu výrobkov. |
| --- | --- |

124.

Dozorný úrad použije rôzne kritériá na posúdenie týchto možných narušení, napr. trhovú štruktúru príslušného výrobku, výkonnosť trhu (upadajúci alebo rastúci trh), proces výberu príjemcu pomoci, vstupné a výstupné prekážky, diferenciáciu výrobkov.

| 125. | Systematická závislosť podniku na štátnej pomoci môže znamenať, že podnik samotný nie je schopný obstáť v konkurencii, alebo že má neoprávnené výhody v porovnaní s jeho konkurentmi. |
| --- | --- |

125.

Systematická závislosť podniku na štátnej pomoci môže znamenať, že podnik samotný nie je schopný obstáť v konkurencii, alebo že má neoprávnené výhody v porovnaní s jeho konkurentmi.

| 126. | Dozorný úrad rozlišuje dva hlavné zdroje možných negatívnych účinkov na trhoch s výrobkami:






  a) | prípady výrazného nárastu kapacít, ktoré vedú k existujúcej situácii nadmernej kapacity alebo ju zhoršujú, najmä na upadajúcom trhu a |
| --- | --- | --- |

126.

Dozorný úrad rozlišuje dva hlavné zdroje možných negatívnych účinkov na trhoch s výrobkami:

a)

prípady výrazného nárastu kapacít, ktoré vedú k existujúcej situácii nadmernej kapacity alebo ju zhoršujú, najmä na upadajúcom trhu a

| b) | prípady, keď príjemca pomoci má značnú trhovú silu. |
| --- | --- |

b)

prípady, keď príjemca pomoci má značnú trhovú silu.

| 127. | S cieľom posúdiť, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo zachovanie neefektívnych trhových štruktúr, dozorný úrad zohľadní dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu a zohľadní, či nejde o nedostatočne výkonný trh. |
| --- | --- |

127.

S cieľom posúdiť, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo zachovanie neefektívnych trhových štruktúr, dozorný úrad zohľadní dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu a zohľadní, či nejde o nedostatočne výkonný trh.

| 128. | Ak príslušný trh rastie, spravidla býva menší dôvod na obavy, že pomoc negatívne ovplyvní dynamické stimuly alebo bude neprimerane brániť odchodu z trhu alebo vstup na trh. |
| --- | --- |

128.

Ak príslušný trh rastie, spravidla býva menší dôvod na obavy, že pomoc negatívne ovplyvní dynamické stimuly alebo bude neprimerane brániť odchodu z trhu alebo vstup na trh.

| 129. | Viac obáv vzbudzuje situácia, keď sú trhy v úpadku. V tejto súvislosti dozorný úrad odlišne posudzuje prípady, keď relevantný trh je z dlhodobého hľadiska v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, keď je relevantný trh v relatívnom úpadku (t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu). |
| --- | --- |

129.

Viac obáv vzbudzuje situácia, keď sú trhy v úpadku. V tejto súvislosti dozorný úrad odlišne posudzuje prípady, keď relevantný trh je z dlhodobého hľadiska v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, keď je relevantný trh v relatívnom úpadku (t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu).

| 130. | Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledné tri roky pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Môže sa tiež stanoviť na základe predpokladaných mier rastu v ďalších troch až piatich rokoch. Medzi ukazovatele môžu patriť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže. |
| --- | --- |

130.

Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledné tri roky pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Môže sa tiež stanoviť na základe predpokladaných mier rastu v ďalších troch až piatich rokoch. Medzi ukazovatele môžu patriť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže.

| 131. | V určitých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na celkové posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa geografický trh považuje za celosvetový. V takýchto prípadoch dozorný úrad posúdi účinok pomoci na dotknuté trhové štruktúry, najmä jej potenciál vytlačiť výrobcov v EHP. |
| --- | --- |

131.

V určitých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na celkové posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa geografický trh považuje za celosvetový. V takýchto prípadoch dozorný úrad posúdi účinok pomoci na dotknuté trhové štruktúry, najmä jej potenciál vytlačiť výrobcov v EHP.

| 132. | S cieľom zhodnotiť existenciu značnej trhovej sily dozorný úrad zohľadní pozíciu príjemcu počas určitého obdobia pred poskytnutím pomoci a jeho očakávanú trhovú pozíciu po ukončení investície. Dozorný úrad zohľadní trhové podiely príjemcu, ako aj trhové podiely jeho konkurentov a v prípade potreby ostatné relevantné činitele, napríklad aj trhovú štruktúru, prihliadnutím na koncentráciu na trhu, možné prekážky pre vstup na trh (41), kúpnu silu (42) a prekážky pre rast a odchod z trhu. |
| --- | --- |

132.

S cieľom zhodnotiť existenciu značnej trhovej sily dozorný úrad zohľadní pozíciu príjemcu počas určitého obdobia pred poskytnutím pomoci a jeho očakávanú trhovú pozíciu po ukončení investície. Dozorný úrad zohľadní trhové podiely príjemcu, ako aj trhové podiely jeho konkurentov a v prípade potreby ostatné relevantné činitele, napríklad aj trhovú štruktúru, prihliadnutím na koncentráciu na trhu, možné prekážky pre vstup na trh (41), kúpnu silu (42) a prekážky pre rast a odchod z trhu.

3.7.4.2.   Prípady scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení)

| 133. | Ak by z kontrafaktuálnej analýzy vyplynulo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci v inej lokalite (scenár 2), ktorá patrí k rovnakému geografickému trhu, pokiaľ ide o príslušný výrobok, a ak je pomoc primeraná, možné výsledky z hľadiska nadmernej kapacity alebo značnej trhovej sily by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc. V takých prípadoch pozitívne účinky pomoci pravdepodobne prevážia nad obmedzenými negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž. Ak sa však alternatívna lokalita nachádza v EHP, dozorný úrad má veľké obavy v súvislosti s negatívnymi účinkami spojenými s alternatívnou lokalitou, a preto ak má pomoc za následok zjavné negatívne účinky opísané v bodoch (115) a (116), nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom. |
| --- | --- |

133.

Ak by z kontrafaktuálnej analýzy vyplynulo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci v inej lokalite (scenár 2), ktorá patrí k rovnakému geografickému trhu, pokiaľ ide o príslušný výrobok, a ak je pomoc primeraná, možné výsledky z hľadiska nadmernej kapacity alebo značnej trhovej sily by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc. V takých prípadoch pozitívne účinky pomoci pravdepodobne prevážia nad obmedzenými negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž. Ak sa však alternatívna lokalita nachádza v EHP, dozorný úrad má veľké obavy v súvislosti s negatívnymi účinkami spojenými s alternatívnou lokalitou, a preto ak má pomoc za následok zjavné negatívne účinky opísané v bodoch (115) a (116), nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom.

3.7.5.   Schémy prevádzkovej pomoci

| 134. | Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie spoločného cieľa opísaného vyššie v pododdiele 3.2.3, je pravdepodobné, že negatívne účinky pomoci sa budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo priemyselného odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž v dôsledku prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, účinkov nahradenia alebo presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa identifikované negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami. |
| --- | --- |

134.

Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie spoločného cieľa opísaného vyššie v pododdiele 3.2.3, je pravdepodobné, že negatívne účinky pomoci sa budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo priemyselného odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž v dôsledku prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, účinkov nahradenia alebo presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa identifikované negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami.

3.8.   TRANSPARENTNOSŤ

| 135. | Štáty EZVO musia na centrálnej webovej lokalite alebo na samostatnej webovej lokalite, ktorá čerpá informácie z viacerých webových lokalít (napríklad regionálnych), uverejniť aspoň tieto informácie o notifikovaných opatreniach štátnej pomoci: text notifikovanej schémy pomoci a jej vykonávacie ustanovenia, orgán poskytujúci pomoc, jednotliví príjemcovia pomoci, výška pomoci na príjemcu a intenzita pomoci. Tieto požiadavky sa vzťahujú na individuálnu pomoc poskytovanú podľa notifikovaných schém, ako aj na pomoc ad hoc. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň 10 rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení (43). |
| --- | --- |

135.

Štáty EZVO musia na centrálnej webovej lokalite alebo na samostatnej webovej lokalite, ktorá čerpá informácie z viacerých webových lokalít (napríklad regionálnych), uverejniť aspoň tieto informácie o notifikovaných opatreniach štátnej pomoci: text notifikovanej schémy pomoci a jej vykonávacie ustanovenia, orgán poskytujúci pomoc, jednotliví príjemcovia pomoci, výška pomoci na príjemcu a intenzita pomoci. Tieto požiadavky sa vzťahujú na individuálnu pomoc poskytovanú podľa notifikovaných schém, ako aj na pomoc ad hoc. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň 10 rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení (43).

4.   HODNOTENIE

| 136. | S cieľom ďalej obmedziť narušenia hospodárskej súťaže a obchodu môže dozorný úrad požadovať, aby určité schémy podliehali časovým obmedzeniam (zvyčajne 4 roky alebo menej) a hodnoteniu, na ktoré odkazuje bod 27. |
| --- | --- |

136.

S cieľom ďalej obmedziť narušenia hospodárskej súťaže a obchodu môže dozorný úrad požadovať, aby určité schémy podliehali časovým obmedzeniam (zvyčajne 4 roky alebo menej) a hodnoteniu, na ktoré odkazuje bod 27.

| 137. | Hodnotenia sa uskutočnia v prípade schém, u ktorých sú potenciálne narušenia mimoriadne vysoké, t. j. ktoré môžu výrazne obmedziť hospodársku súťaž, pokiaľ sa ich vykonávanie nepreskúma včas. |
| --- | --- |

137.

Hodnotenia sa uskutočnia v prípade schém, u ktorých sú potenciálne narušenia mimoriadne vysoké, t. j. ktoré môžu výrazne obmedziť hospodársku súťaž, pokiaľ sa ich vykonávanie nepreskúma včas.

| 138. | Vzhľadom na ciele hodnotenia a so zámerom rozložiť neprimeranú záťaž na štáty EZVO v súvislosti s nižšími sumami pomoci možno túto povinnosť zaviesť iba pre schémy pomoci, ktoré majú k dispozícii veľké rozpočtové prostriedky a ktoré sa vyznačujú inováciami, alebo ak sa predpokladá rozsiahly trh, dôležitá technológia alebo výrazné zmeny právnych predpisov. Hodnotenie uskutoční odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho štátnu pomoc na základe spoločnej metodiky (44), pričom sa toto hodnotenie zverejní. Hodnotenie sa musí včas predložiť dozornému úradu, aby mohol posúdiť prípadné predĺženie schémy pomoci, a v každom prípade po skončení platnosti schémy. Presný rozsah a metodika tohto hodnotenia, ktoré sa má uskutočniť, sa vymedzia v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. Pri akomkoľvek následnom opatrení pomoci s podobným cieľom sa musia zohľadniť výsledky tohto hodnotenia. |
| --- | --- |

138.

Vzhľadom na ciele hodnotenia a so zámerom rozložiť neprimeranú záťaž na štáty EZVO v súvislosti s nižšími sumami pomoci možno túto povinnosť zaviesť iba pre schémy pomoci, ktoré majú k dispozícii veľké rozpočtové prostriedky a ktoré sa vyznačujú inováciami, alebo ak sa predpokladá rozsiahly trh, dôležitá technológia alebo výrazné zmeny právnych predpisov. Hodnotenie uskutoční odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho štátnu pomoc na základe spoločnej metodiky (44), pričom sa toto hodnotenie zverejní. Hodnotenie sa musí včas predložiť dozornému úradu, aby mohol posúdiť prípadné predĺženie schémy pomoci, a v každom prípade po skončení platnosti schémy. Presný rozsah a metodika tohto hodnotenia, ktoré sa má uskutočniť, sa vymedzia v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. Pri akomkoľvek následnom opatrení pomoci s podobným cieľom sa musia zohľadniť výsledky tohto hodnotenia.

5.   MAPY REGIONÁLNEJ POMOCI

| 139. | V tomto oddiele dozorný úrad stanoví kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, ktoré spĺňajú tieto podmienky a ktoré by štát EZVO chcel označiť ako oblasti „a“ alebo „c“, musia byť uvedené v mape regionálnej pomoci, ktorá sa musí notifikovať dozornému úradu a ktorú musí dozorný úrad schváliť pred tým, ako môže byť regionálna pomoc poskytnutá podnikom nachádzajúcim sa v určených oblastiach. V mapách sa musia uviesť aj maximálne intenzity pomoci, ktoré možno použiť v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

139.

V tomto oddiele dozorný úrad stanoví kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, ktoré spĺňajú tieto podmienky a ktoré by štát EZVO chcel označiť ako oblasti „a“ alebo „c“, musia byť uvedené v mape regionálnej pomoci, ktorá sa musí notifikovať dozornému úradu a ktorú musí dozorný úrad schváliť pred tým, ako môže byť regionálna pomoc poskytnutá podnikom nachádzajúcim sa v určených oblastiach. V mapách sa musia uviesť aj maximálne intenzity pomoci, ktoré možno použiť v týchto oblastiach.

5.1.   PODIEL OBYVATEĽSTVA OPRÁVNENÉHO NA REGIONÁLNU POMOC

| 140. | Vzhľadom na to, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci sa odchyľuje od všeobecného zákazu štátnej pomoci stanoveného v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, Dozorný úrad EZVO je názoru, že celkový podiel obyvateľstva v podporovaných regiónoch v štátoch EZVO musí byť menší ako v neurčených oblastiach. |
| --- | --- |

140.

Vzhľadom na to, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci sa odchyľuje od všeobecného zákazu štátnej pomoci stanoveného v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, Dozorný úrad EZVO je názoru, že celkový podiel obyvateľstva v podporovaných regiónoch v štátoch EZVO musí byť menší ako v neurčených oblastiach.

| 141. | V usmerneniach dozorného úradu pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (45) sa podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni stanovil na základe regiónov s nízkou hustotou obyvateľstva v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c Dohody o EHP. Strop národného pokrytia obyvateľstvom bol pre Nórsko stanovený na 29,08 % a pre Island na 31,6 %. |
| --- | --- |

141.

V usmerneniach dozorného úradu pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (45) sa podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni stanovil na základe regiónov s nízkou hustotou obyvateľstva v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c Dohody o EHP. Strop národného pokrytia obyvateľstvom bol pre Nórsko stanovený na 29,08 % a pre Island na 31,6 %.

| 142. | Štáty EZVO sa vyznačujú určitými osobitosťami, ktoré sa pri určovaní podielu obyvateľstva oprávneného na pomoc musia zohľadniť:






  a) | z dôvodu pomerne vysokého HDP na osobu v štátoch EZVO žiadny z regiónov nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP (46); |
| --- | --- | --- |

142.

Štáty EZVO sa vyznačujú určitými osobitosťami, ktoré sa pri určovaní podielu obyvateľstva oprávneného na pomoc musia zohľadniť:

a)

z dôvodu pomerne vysokého HDP na osobu v štátoch EZVO žiadny z regiónov nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP (46);

| b) | mnohé regióny v štátoch EZVO sú regiónmi s nízkou hustotou obyvateľstva. |
| --- | --- |

b)

mnohé regióny v štátoch EZVO sú regiónmi s nízkou hustotou obyvateľstva.

Z dôvodu týchto osobitostí dozorný úrad stanoví podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni na základe regiónov s nízkou hustotou obyvateľstva, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (47).

Nórsko ma osem štatistických regiónov na úrovni 3 s nízkou hustotou obyvateľstva, ktoré predstavujú 25,51 % nórskeho obyvateľstva. Podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pre Nórsko preto na roky 2014 – 2020 predstavuje 25,51 %.

Island má celkovo dva štatistické regióny na úrovni 3 a jeden z nich má nízku hustotu obyvateľstva, ktorá predstavuje 36,5 % islandského obyvateľstva. Podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pre Island preto na roky 2014 – 2020 predstavuje 36,5 %.

V Lichtenštajnsku sa nenachádzajú regióny s nízkou hustotou obyvateľstva a na základe toho ani oprávnené regióny.

5.2.   VÝNIMKA V ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. a) DOHODY O EHP

| 143. | V článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sa uvádza, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“. Ako uviedol Súdny dvor, „použitie slov ‚abnormally‘ (mimoriadne) a ‚serious‘ (mimoriadne) vo výnimke obsiahnutej v článku [107] ods. 3 písm. a) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie] naznačuje, že pomoc sa týka iba oblastí, ktorých hospodárska situácia je mimoriadne nepriaznivá v porovnaní s [Úniou] ako celkom“ (48). |
| --- | --- |

143.

V článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sa uvádza, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“. Ako uviedol Súdny dvor, „použitie slov ‚abnormally‘ (mimoriadne) a ‚serious‘ (mimoriadne) vo výnimke obsiahnutej v článku [107] ods. 3 písm. a) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie] naznačuje, že pomoc sa týka iba oblastí, ktorých hospodárska situácia je mimoriadne nepriaznivá v porovnaní s [Úniou] ako celkom“ (48).

| 144. | Dozorný úrad sa domnieva, že podmienky stanovené v článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sú splnené, ak má región, ktorý je štatistickým regiónom na úrovni 2, hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa meraný v parite kúpnej sily nižší ako 75 % priemeru v EHP. HDP na obyvateľa (49) každého regiónu a priemer v EHP použité na analýzu sa určia ako referencia na príslušné oficiálne štatistické údaje. V štátoch EZVO však neexistuje štatistický región na úrovni 2, ktorý by v súčasnosti spĺňal túto podmienku. (50) Takže žiadny z región štátov EZVO nespĺňa podmienky na výnimku podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

144.

Dozorný úrad sa domnieva, že podmienky stanovené v článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sú splnené, ak má región, ktorý je štatistickým regiónom na úrovni 2, hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa meraný v parite kúpnej sily nižší ako 75 % priemeru v EHP. HDP na obyvateľa (49) každého regiónu a priemer v EHP použité na analýzu sa určia ako referencia na príslušné oficiálne štatistické údaje. V štátoch EZVO však neexistuje štatistický región na úrovni 2, ktorý by v súčasnosti spĺňal túto podmienku. (50) Takže žiadny z región štátov EZVO nespĺňa podmienky na výnimku podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

5.3.   VÝNIMKA V ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. c) DOHODY O EHP

| 145. | V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa uvádza, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“ sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Podľa Súdneho dvora „[v]ýnimka v [článku 107 ods. 3 písm. c)] [...] umožňuje rozvoj niektorých regiónov bez toho, aby boli obmedzené ekonomickými podmienkami stanovenými v článku [107] ods. 3 písm. a) za predpokladu, že takáto pomoc ‚nepriaznivo neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý nezodpovedá spoločným záujmom‘. Toto ustanovenie poskytuje Komisii právomoc schváliť pomoc určenú na podporu ekonomického rozvoja oblastí členských štátov EÚ, ktoré sú v porovnaní s národným priemerom znevýhodnené (51)“. Dozorný úrad sa domnieva, že toto isté platí podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

145.

V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa uvádza, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“ sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Podľa Súdneho dvora „[v]ýnimka v [článku 107 ods. 3 písm. c)] [...] umožňuje rozvoj niektorých regiónov bez toho, aby boli obmedzené ekonomickými podmienkami stanovenými v článku [107] ods. 3 písm. a) za predpokladu, že takáto pomoc ‚nepriaznivo neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý nezodpovedá spoločným záujmom‘. Toto ustanovenie poskytuje Komisii právomoc schváliť pomoc určenú na podporu ekonomického rozvoja oblastí členských štátov EÚ, ktoré sú v porovnaní s národným priemerom znevýhodnené (51)“. Dozorný úrad sa domnieva, že toto isté platí podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| 146. | Európska komisia vo svojich príslušných usmerneniach vymedzila metodiku, ktorá sa použije na určenie podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni oprávneného na pomoc v rámci členských štátov. Táto metodika zahŕňa: |
| --- | --- |

146.

Európska komisia vo svojich príslušných usmerneniach vymedzila metodiku, ktorá sa použije na určenie podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni oprávneného na pomoc v rámci členských štátov. Táto metodika zahŕňa:

| 147. | Podľa usmernení Komisie existujú dve kategórie oblastí „c“:






  a) | oblasti, ktoré spĺňajú určité vopred stanovené podmienky a ktoré preto môže členský štát EÚ určiť ako oblasti „c“ bez akéhokoľvek ďalšieho zdôvodnenia (ďalej len „vopred vymedzené oblasti ‚c‘“); |
| --- | --- | --- |

147.

Podľa usmernení Komisie existujú dve kategórie oblastí „c“:

a)

oblasti, ktoré spĺňajú určité vopred stanovené podmienky a ktoré preto môže členský štát EÚ určiť ako oblasti „c“ bez akéhokoľvek ďalšieho zdôvodnenia (ďalej len „vopred vymedzené oblasti ‚c‘“);

| b) | oblasti, ktoré členský štát EÚ môže podľa vlastného uváženia určiť ako oblasti „c“ za predpokladu, že členský štát EÚ preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá (ďalej len „vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“). |
| --- | --- |

b)

oblasti, ktoré členský štát EÚ môže podľa vlastného uváženia určiť ako oblasti „c“ za predpokladu, že členský štát EÚ preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá (ďalej len „vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“).

| 148. | Podiel pre vopred vymedzené oblasti „c“ sa podľa usmernení Komisie prideľuje podľa osobitnej metodiky prideľovania, ktorá je uvedená v oddiele 5.3.1 týchto usmernení. Súčasťou tejto metodiky je skutočnosť, že bývalé oblasti „a“ sa počas obdobia 2011 – 2013 považovali spolu s riedko osídlenými oblasťami za vopred vymedzené oblasti „c“. Keďže štáty EZVO počas tohto obdobia nemali žiadne regióny „a“, do tejto kategórie patria len riedko osídlené oblasti. |
| --- | --- |

148.

Podiel pre vopred vymedzené oblasti „c“ sa podľa usmernení Komisie prideľuje podľa osobitnej metodiky prideľovania, ktorá je uvedená v oddiele 5.3.1 týchto usmernení. Súčasťou tejto metodiky je skutočnosť, že bývalé oblasti „a“ sa počas obdobia 2011 – 2013 považovali spolu s riedko osídlenými oblasťami za vopred vymedzené oblasti „c“. Keďže štáty EZVO počas tohto obdobia nemali žiadne regióny „a“, do tejto kategórie patria len riedko osídlené oblasti.

5.3.1.   Vopred vymedzené oblasti „c“

| 149. | Ako riedko osídlené oblasti by štát EZVO mal v zásade určiť štatistické regióny na úrovni 2, ktoré majú menej ako 8 obyvateľov na km2, alebo štatistické regióny na úrovni 3, ktoré majú menej ako 12,5 obyvateľa na km2. Štát EZVO však môže určiť časti štatistických regiónov na úrovni 3 s menej než 12,5 obyvateľa na km2 alebo iné susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom na úrovni 3 za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 12,5 obyvateľa na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142. Vo veľmi riedko osídlených oblastiach môže štát EZVO určiť časti štatistických regiónov na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej než 8 obyvateľmi na km2 alebo iné menšie susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 8 obyvateľov na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142. |
| --- | --- |

149.

Ako riedko osídlené oblasti by štát EZVO mal v zásade určiť štatistické regióny na úrovni 2, ktoré majú menej ako 8 obyvateľov na km2, alebo štatistické regióny na úrovni 3, ktoré majú menej ako 12,5 obyvateľa na km2. Štát EZVO však môže určiť časti štatistických regiónov na úrovni 3 s menej než 12,5 obyvateľa na km2 alebo iné susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom na úrovni 3 za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 12,5 obyvateľa na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142. Vo veľmi riedko osídlených oblastiach môže štát EZVO určiť časti štatistických regiónov na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej než 8 obyvateľmi na km2 alebo iné menšie susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 8 obyvateľov na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142.

5.3.2.   Vopred nevymedzené oblasti „c“

| 150. | Dozorný úrad je toho názoru, že kritériá používané štátmi EZVO na určenie oblastí „c“ by mali odrážať rozmanitosť situácií, v ktorých poskytnutie regionálnej pomoci môže byť odôvodnené. Kritériá by mali byť preto zamerané na určité sociálno-ekonomické, geografické alebo štrukturálne problémy, ktoré sa pravdepodobne v oblastiach „c“ vyskytnú, a mali by poskytovať dostatočné záruky, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci nebude mať nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

150.

Dozorný úrad je toho názoru, že kritériá používané štátmi EZVO na určenie oblastí „c“ by mali odrážať rozmanitosť situácií, v ktorých poskytnutie regionálnej pomoci môže byť odôvodnené. Kritériá by mali byť preto zamerané na určité sociálno-ekonomické, geografické alebo štrukturálne problémy, ktoré sa pravdepodobne v oblastiach „c“ vyskytnú, a mali by poskytovať dostatočné záruky, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci nebude mať nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

| 151. | Následne štát EZVO môže určiť ako oblasti „c“ vopred nevymedzené oblasti „c“ na základe nasledujúcich kritérií:






  a) | Kritérium 1: susediace oblasti s minimálne 100 0000 obyvateľmi (52) nachádzajúce sa v štatistických regiónoch na úrovni 2 alebo na úrovni 3, ktoré majú:






  — | HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo |
| --- | --- | --- | --- |

151.

Následne štát EZVO môže určiť ako oblasti „c“ vopred nevymedzené oblasti „c“ na základe nasledujúcich kritérií:

a)

Kritérium 1: susediace oblasti s minimálne 100 0000 obyvateľmi (52) nachádzajúce sa v štatistických regiónoch na úrovni 2 alebo na úrovni 3, ktoré majú:

—

HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo

| — | mieru nezamestnanosti nad alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (53). |
| --- | --- |

—

mieru nezamestnanosti nad alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (53).

| b) | Kritérium 2: štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 100 0000 obyvateľmi, ktoré majú:






  — | HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo |
| --- | --- | --- |

b)

Kritérium 2: štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 100 0000 obyvateľmi, ktoré majú:

—

HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo

| — | mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru. |
| --- | --- |

—

mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru.

| c) | Kritérium 3: ostrovy alebo susediace oblasti charakteristické podobnou geografickou izoláciou (napr. polostrovy či horské oblasti), ktoré majú:






  — | HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 (54) alebo |
| --- | --- | --- |

c)

Kritérium 3: ostrovy alebo susediace oblasti charakteristické podobnou geografickou izoláciou (napr. polostrovy či horské oblasti), ktoré majú:

—

HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 (54) alebo

| — | mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (55) alebo |
| --- | --- |

—

mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (55) alebo

| — | menej ako 5 000 obyvateľov. |
| --- | --- |

—

menej ako 5 000 obyvateľov.

| d) | Kritérium 4: štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov, ktoré tvoria susediace oblasti, ktoré sú priľahlé oblasti „a“ alebo majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO). |
| --- | --- |

d)

Kritérium 4: štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov, ktoré tvoria susediace oblasti, ktoré sú priľahlé oblasti „a“ alebo majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO).

| e) | Kritérium 5: susediace oblasti s minimálne 50 000 obyvateľmi (56), v ktorých prebiehajú významné štrukturálne zmeny, alebo ktoré sú vo vážnom relatívnom úpadku za predpokladu, že tieto oblasti sa nenachádzajú v štatistických regiónoch na úrovni 3 alebo susediacich oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky, aby mohli byť určené ako vopred vymedzené oblasti alebo mohli patriť pod kritériá 1 až 4 (57). |
| --- | --- |

e)

Kritérium 5: susediace oblasti s minimálne 50 000 obyvateľmi (56), v ktorých prebiehajú významné štrukturálne zmeny, alebo ktoré sú vo vážnom relatívnom úpadku za predpokladu, že tieto oblasti sa nenachádzajú v štatistických regiónoch na úrovni 3 alebo susediacich oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky, aby mohli byť určené ako vopred vymedzené oblasti alebo mohli patriť pod kritériá 1 až 4 (57).

| 152. | Na účely uplatnenia kritérií uvedených v bode (151) pojem susediace oblasti sa vzťahuje na celé správne oblasti 2 (LAU 2) (58) alebo na skupinu celých oblastí LAU 2. (59) Skupina oblastí LAU 2 sa bude považovať za susediacu oblasť, ak každá takáto oblasť v skupine má spoločnú administratívnu hranicu s inou oblasťou v skupine (60). |
| --- | --- |

152.

Na účely uplatnenia kritérií uvedených v bode (151) pojem susediace oblasti sa vzťahuje na celé správne oblasti 2 (LAU 2) (58) alebo na skupinu celých oblastí LAU 2. (59) Skupina oblastí LAU 2 sa bude považovať za susediacu oblasť, ak každá takáto oblasť v skupine má spoločnú administratívnu hranicu s inou oblasťou v skupine (60).

| 153. | Súlad s podielom obyvateľstva povoleným pre každý štát EZVO sa určí na základe najnovších údajov o celkovom počte miestnych obyvateľov v dotknutých oblastiach zverejnenom vnútroštátnym štatistickým úradom. |
| --- | --- |

153.

Súlad s podielom obyvateľstva povoleným pre každý štát EZVO sa určí na základe najnovších údajov o celkovom počte miestnych obyvateľov v dotknutých oblastiach zverejnenom vnútroštátnym štatistickým úradom.

5.4.   MAXIMÁLNE INTENZITY POMOCI VZŤAHUJÚCE SA NA REGIONÁLNU INVESTIČNÚ POMOC

| 154. | Intenzita pomoci v oblastiach „c“ nesmie prekročiť:






  a) | 15 % EHG v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach (štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov), ktoré majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo EZVO; |
| --- | --- | --- |

154.

Intenzita pomoci v oblastiach „c“ nesmie prekročiť:

a)

15 % EHG v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach (štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov), ktoré majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo EZVO;

| b) | 10 % EHG vo vopred nevymedzených oblastiach „c“. |
| --- | --- |

b)

10 % EHG vo vopred nevymedzených oblastiach „c“.

5.4.1.   Zvýšené intenzity pomoci pre MSP

| 155. | Maximálne intenzity pomoci stanovené v bode (154) môžu byť zvýšené až o 20 percentuálnych bodov pre malé podniky alebo až o 10 percentuálnych bodov pre stredné podniky. (61) |
| --- | --- |

155.

Maximálne intenzity pomoci stanovené v bode (154) môžu byť zvýšené až o 20 percentuálnych bodov pre malé podniky alebo až o 10 percentuálnych bodov pre stredné podniky. (61)

5.5.   NOTIFIKÁCIA A VYHLÁSENIE O ZLUČITEĽNOSTI

| 156. | Po prijatí týchto usmernení by každý štát EZVO mal notifikovať dozornému úradu jedinú mapu regionálnej pomoci platnú od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020. Každá notifikácia by mala obsahovať informácie špecifikované vo formulári v prílohe III. |
| --- | --- |

156.

Po prijatí týchto usmernení by každý štát EZVO mal notifikovať dozornému úradu jedinú mapu regionálnej pomoci platnú od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020. Každá notifikácia by mala obsahovať informácie špecifikované vo formulári v prílohe III.

| 157. | Dozorný úrad preskúma každú notifikovanú mapu regionálnej pomoci na základe týchto usmernení a prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre príslušný štát EZVO. Každá mapa regionálnej pomoci sa uverejní v Úradnom vestníku a dodatku EHP a bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť týchto usmernení. |
| --- | --- |

157.

Dozorný úrad preskúma každú notifikovanú mapu regionálnej pomoci na základe týchto usmernení a prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre príslušný štát EZVO. Každá mapa regionálnej pomoci sa uverejní v Úradnom vestníku a dodatku EHP a bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť týchto usmernení.

5.6.   ZMENY

5.6.1.   Rezerva týkajúca sa obyvateľstva

| 158. | Štát EZVO sa môže z vlastného podnetu rozhodnúť vytvoriť rezervu podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pozostávajúcu z rozdielu medzi stropom podielu obyvateľstva pre tento štát EZVO prideleným dozorným úradom (62) a podielom použitým pre oblasti „c“ určené v mape regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

158.

Štát EZVO sa môže z vlastného podnetu rozhodnúť vytvoriť rezervu podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pozostávajúcu z rozdielu medzi stropom podielu obyvateľstva pre tento štát EZVO prideleným dozorným úradom (62) a podielom použitým pre oblasti „c“ určené v mape regionálnej pomoci.

| 159. | Ak sa štát EZVO rozhodne vytvoriť takúto rezervu, môže kedykoľvek použiť rezervu na pridanie nových oblastí „c“ do svojej mapy, pokiaľ nedosiahne strop svojho podielu na vnútroštátnej úrovni. Na tento účel štát EZVO môže použiť najnovšie dostupné sociálno-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatom alebo jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo inými uznanými zdrojmi. Počet obyvateľov dotknutých oblastí „c“ by sa mal vypočítať na základe údajov o počte obyvateľov použitých na stanovenie počiatočnej mapy. |
| --- | --- |

159.

Ak sa štát EZVO rozhodne vytvoriť takúto rezervu, môže kedykoľvek použiť rezervu na pridanie nových oblastí „c“ do svojej mapy, pokiaľ nedosiahne strop svojho podielu na vnútroštátnej úrovni. Na tento účel štát EZVO môže použiť najnovšie dostupné sociálno-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatom alebo jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo inými uznanými zdrojmi. Počet obyvateľov dotknutých oblastí „c“ by sa mal vypočítať na základe údajov o počte obyvateľov použitých na stanovenie počiatočnej mapy.

| 160. | Štát EZVO musí dozornému úradu notifikovať každé plánované použitie svojej rezervy na pridanie nových oblastí „c“ pred zavedením takýchto úprav. |
| --- | --- |

160.

Štát EZVO musí dozornému úradu notifikovať každé plánované použitie svojej rezervy na pridanie nových oblastí „c“ pred zavedením takýchto úprav.

5.6.2.   Strednodobé preskúmanie

| 161. | V prípade potreby dozorný úrad uskutoční v rovnakom čase ako Európska komisia, v júni 2016, hodnotenie v polovici obdobia s cieľom identifikovať možné oblasti, ktoré by sa mohli stať oprávnenými na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 písm. a) Dohody o EHP, a úroveň intenzity pomoci zodpovedajúcu ich HDP na obyvateľa. |
| --- | --- |

161.

V prípade potreby dozorný úrad uskutoční v rovnakom čase ako Európska komisia, v júni 2016, hodnotenie v polovici obdobia s cieľom identifikovať možné oblasti, ktoré by sa mohli stať oprávnenými na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 písm. a) Dohody o EHP, a úroveň intenzity pomoci zodpovedajúcu ich HDP na obyvateľa.

6.   UPLATNITEĽNOSŤ PRAVIDIEL REGIONÁLNEJ POMOCI

| 162. | Dozorný úrad rozšíri platnosť usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (63) a kritériá pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty (64) do 30. júna 2014. |
| --- | --- |

162.

Dozorný úrad rozšíri platnosť usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (63) a kritériá pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty (64) do 30. júna 2014.

| 163. | Platnosť máp regionálnej pomoci schválených na základe usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 uplynie 31. decembra 2013. Prechodné obdobie v trvaní šiestich mesiacov stanovené v článku 44 ods. 3 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (GBER) (65) sa preto nevzťahuje na schémy regionálnej pomoci vykonávané podľa nariadenia GBER. Na účely poskytovania regionálnej pomoci po 31. decembri 2013 na základe existujúcich schém, na ktoré sa vzťahuje skupinová výnimka, sa štáty EZVO vyzývajú, aby včas notifikovali predĺženie platnosti máp regionálnej pomoci, čím dozornému úradu umožnia schváliť predĺženie platnosti daných máp pred 31. decembrom 2013. Platnosť schém schválených na základe usmernení pre regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 vo všeobecnosti uplynie koncom roka 2013, ako je uvedené v príslušnom rozhodnutí dozorného úradu. Akékoľvek predĺženie týchto schém je potrebné včas oznámiť dozornému úradu. |
| --- | --- |

163.

Platnosť máp regionálnej pomoci schválených na základe usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 uplynie 31. decembra 2013. Prechodné obdobie v trvaní šiestich mesiacov stanovené v článku 44 ods. 3 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (GBER) (65) sa preto nevzťahuje na schémy regionálnej pomoci vykonávané podľa nariadenia GBER. Na účely poskytovania regionálnej pomoci po 31. decembri 2013 na základe existujúcich schém, na ktoré sa vzťahuje skupinová výnimka, sa štáty EZVO vyzývajú, aby včas notifikovali predĺženie platnosti máp regionálnej pomoci, čím dozornému úradu umožnia schváliť predĺženie platnosti daných máp pred 31. decembrom 2013. Platnosť schém schválených na základe usmernení pre regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 vo všeobecnosti uplynie koncom roka 2013, ako je uvedené v príslušnom rozhodnutí dozorného úradu. Akékoľvek predĺženie týchto schém je potrebné včas oznámiť dozornému úradu.

| 164. | Dozorný úrad uplatní zásady stanovené v týchto usmerneniach pri posudzovaní zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorá sa má poskytnúť po 30. júni 2014. Regionálna pomoc poskytnutá neoprávnene alebo regionálna pomoc, ktorá sa má poskytnúť po 31. decembri 2013 a pred 1. júlom 2014, sa posúdi v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

164.

Dozorný úrad uplatní zásady stanovené v týchto usmerneniach pri posudzovaní zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorá sa má poskytnúť po 30. júni 2014. Regionálna pomoc poskytnutá neoprávnene alebo regionálna pomoc, ktorá sa má poskytnúť po 31. decembri 2013 a pred 1. júlom 2014, sa posúdi v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013.

| 165. | Keďže musia byť v súlade s mapou regionálnej pomoci, notifikácie schém regionálnej pomoci alebo opatrení pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po 30. júni 2014, nemožno považovať za úplné, kým dozorný úrad neprijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO v súlade s postupmi uvedenými v pododdiele 5.5. Na základe toho dozorný úrad v zásade nebude posudzovať notifikácie schém regionálnej pomoci, ktoré sa majú uplatňovať po 30. júni 2014, alebo notifikácie individuálnej pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po tomto dátume pred tým, ako prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO. |
| --- | --- |

165.

Keďže musia byť v súlade s mapou regionálnej pomoci, notifikácie schém regionálnej pomoci alebo opatrení pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po 30. júni 2014, nemožno považovať za úplné, kým dozorný úrad neprijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO v súlade s postupmi uvedenými v pododdiele 5.5. Na základe toho dozorný úrad v zásade nebude posudzovať notifikácie schém regionálnej pomoci, ktoré sa majú uplatňovať po 30. júni 2014, alebo notifikácie individuálnej pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po tomto dátume pred tým, ako prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO.

| 166. | Dozorný úrad je toho názoru, že vykonávanie týchto usmernení povedie k zásadným zmenám pravidiel, ktoré sa uplatňujú na regionálnu pomoc v EHP. Okrem toho vzhľadom na zmenené ekonomické a sociálne podmienky v EHP sa ukazuje, že je nevyhnutné skúmať, či všetky schémy regionálnej pomoci sú ešte stále odôvodnené a účinné vrátane schém investičnej a prevádzkovej pomoci. |
| --- | --- |

166.

Dozorný úrad je toho názoru, že vykonávanie týchto usmernení povedie k zásadným zmenám pravidiel, ktoré sa uplatňujú na regionálnu pomoc v EHP. Okrem toho vzhľadom na zmenené ekonomické a sociálne podmienky v EHP sa ukazuje, že je nevyhnutné skúmať, či všetky schémy regionálnej pomoci sú ešte stále odôvodnené a účinné vrátane schém investičnej a prevádzkovej pomoci.

| 167. | Z týchto dôvodov dozorný úrad štátom EZVO navrhne tieto primerané opatrenia podľa článku 1 ods. 1 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde:






  a) | štáty EZVO musia obmedziť uplatňovanie všetkých existujúcich schém regionálnej pomoci, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o skupinových výnimkách, a všetkých máp regionálnej pomoci, na pomoc, ktorá má byť poskytnutá 30. júna 2014 alebo pred týmto dátumom; |
| --- | --- | --- |

167.

Z týchto dôvodov dozorný úrad štátom EZVO navrhne tieto primerané opatrenia podľa článku 1 ods. 1 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde:

a)

štáty EZVO musia obmedziť uplatňovanie všetkých existujúcich schém regionálnej pomoci, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o skupinových výnimkách, a všetkých máp regionálnej pomoci, na pomoc, ktorá má byť poskytnutá 30. júna 2014 alebo pred týmto dátumom;

| b) | štáty EZVO musia upraviť ostatné existujúce horizontálne schémy pomoci, v ktorých sa stanovuje osobitné zaobchádzanie v prípade pomoci na projekty v podporovaných oblastiach s cieľom zabezpečiť, aby pomoc, ktorá bude poskytnutá po 30. júni 2014, bola v súlade s mapou regionálnej pomoci platnou v deň poskytnutia pomoci; |
| --- | --- |

b)

štáty EZVO musia upraviť ostatné existujúce horizontálne schémy pomoci, v ktorých sa stanovuje osobitné zaobchádzanie v prípade pomoci na projekty v podporovaných oblastiach s cieľom zabezpečiť, aby pomoc, ktorá bude poskytnutá po 30. júni 2014, bola v súlade s mapou regionálnej pomoci platnou v deň poskytnutia pomoci;

| c) | štáty EZVO by mali potvrdiť, že akceptujú uvedené návrhy do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

c)

štáty EZVO by mali potvrdiť, že akceptujú uvedené návrhy do 31. decembra 2013.

7.   PREDKLADANIE SPRÁV A MONITOROVANIE

| 168. | V súlade s článkom 21 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde spolu s článkami 5 a 6 rozhodnutia č. 195/04/COL musia štáty EZVO predkladať dozornému úradu ročné správy. |
| --- | --- |

168.

V súlade s článkom 21 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde spolu s článkami 5 a 6 rozhodnutia č. 195/04/COL musia štáty EZVO predkladať dozornému úradu ročné správy.

| 169. | Štáty EZVO poskytnú dozornému úradu informácie o každej individuálnej pomoci presahujúcej 3 mil. EUR, ktorá sa v rámci schémy poskytla, vo formáte ustanovenom v prílohe IV, a to do 20 pracovných dní odo dňa, ku ktorému sa pomoc poskytla. |
| --- | --- |

169.

Štáty EZVO poskytnú dozornému úradu informácie o každej individuálnej pomoci presahujúcej 3 mil. EUR, ktorá sa v rámci schémy poskytla, vo formáte ustanovenom v prílohe IV, a to do 20 pracovných dní odo dňa, ku ktorému sa pomoc poskytla.

| 170. | Štáty EZVO musia uchovávať podrobné záznamy o všetkých opatreniach pomoci. Takéto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Tieto záznamy sa musia uchovávať počas 10 rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie sa musia predložiť dozornému úradu. |
| --- | --- |

170.

Štáty EZVO musia uchovávať podrobné záznamy o všetkých opatreniach pomoci. Takéto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Tieto záznamy sa musia uchovávať počas 10 rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie sa musia predložiť dozornému úradu.

8.   PRESKÚMANIE

| 171. | Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek zmeniť tieto usmernenia, ak by to bolo nevyhnutné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EHP a medzinárodné záväzky alebo z akýchkoľvek opodstatnených dôvodov. |
| --- | --- |

171.

Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek zmeniť tieto usmernenia, ak by to bolo nevyhnutné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EHP a medzinárodné záväzky alebo z akýchkoľvek opodstatnených dôvodov.

---

(1)  Oblasti oprávnené na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ktoré sa bežne uvádzajú ako oblasti „a“, majú v zmysle hospodárskeho rozvoja tendenciu byť viac znevýhodnené v rámci EHP. Oblasti oprávnené podľa článku 61 ods. 3 písm. c Dohody o EHP, ktoré sú uvedené ako oblasti „c“, majú tiež tendenciu byť znevýhodnenými oblasťami, hoci v menšej miere. Z dôvodu pomerne vysokého HDP na osobu v štátoch EZVO žiadny z regiónov nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

(2)  Tieto usmernenia zodpovedajú oznámeniu Komisie – Usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (ďalej len „usmernenia Komisie“) prijatému 28. júna 2013 (Ú. v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.)

(3)  Regionálne doplnkové sumy pre pomoc poskytnutú na takéto účely sa preto za regionálnu pomoc nepovažujú.

(4)  Každý štát EZVO môže určiť tieto oblasti v rámci mapy regionálnej pomoci na základe podmienok stanovených v oddiele 5.

(5)  V tejto súvislosti pozri vec 730/79 Philip Morris, Zb. 1980, s. 2671, bod 17 a vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-148, bod 20.

(6)  V tejto súvislosti pozri vec T-380/94, AIUFFASS a AKT/Komisia, Zb. 1996, s. II-2169, bod 54.

(7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Modernizácia štátnej pomoci EÚ (MŠP), COM(2012) 209 final.

(8)  Ako je uvedené v prílohe II.

(9)  Ako je uvedené v prílohe IIa).

(10)  V dôsledku ukončenia platnosti Usmernení dozorného úradu o štátnej pomoci na stavbu lodí dňa 31. decembra 2013 (Ú. v. EÚ L 31, 31.1.2013, s. 77 a dodatok EHP č. 7, 31.1.2013, s. 1.) zahŕňajú tieto usmernenia aj regionálnu pomoc na stavbu lodí. Všetky usmernenia dozorného úradu sú dostupné na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(11)  Doprava znamená dopravu cestujúcich lietadlom, námornú dopravu, cestné, železničné a vnútrozemské vodné alebo nákladné dopravné služby v prenájme alebo za odmenu.

(12)  Pozri usmernenia dozorného úradu týkajúce sa štátnej pomoci pre sektor letectva (Ú. v. ES L 124, 23.5.1996, s. 41 – 52), v ktorých sa odkazuje na usmernenia Spoločenstva týkajúce sa uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v odvetví letectva (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5) a usmernenia dozorného úradu týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ L 62, 6.3.2008, s. 30 a dodatok EHP č. 12 6.3.2008, s. 3.), ktoré boli zmenené alebo nahradené.

(13)  Dozorný úrad posúdi zlučiteľnosť štátnej pomoci odvetviu energetiky na základe budúcich usmernení pre pomoc v oblasti energetiky a životného prostredia, ktorými sa zmenia súčasné usmernenia pre štátnu pomoc v oblasti ochrany životného prostredia, pričom sa budú zohľadňovať konkrétne nevýhody oblastí, ktorým je poskytovaná pomoc.

(14)  Usmernenia pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí Všetky usmernenia dozorného úradu sú dostupné na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(15)  Ako sa vymedzuje v nariadení Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1), ktoré sa v rámci EHP uplatňuje na základe protokolu 31 k Dohode o EHP, v súlade s usmernením dozorného úradu o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inováciu (Ú. v. EÚ L 305, 19.11.2009, s. 1 a dodatok EHP č. 60, 19.11.2009, s. 1).

(16)  Pozri bod (20)písm. i).

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky, Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

(18)  NACE je skratka odvodená z francúzskeho „Nomenclature générale des activités économiques dans les Communautés Européennes“ (štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve), ktorá sa používa na označenie rôznych štatistických klasifikácií ekonomických činností v EÚ.

(19)  Ú. v. EÚ L 107, 28.4.2005, s. 28 predĺžené Ú. v. EÚ L 48, 25.2.2010, s. 27 a rozhodnutím Dozorného úradu EZVO č. 438/12/COL z 28. novembra 2012, ktorým sa osemdesiaty šiestykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 190, 11.7.2013, s. 91 a dodatok EHP č. 40, 11.7.2013, s. 15). Ako je objasnené v odseku 19 týchto usmernení, vzhľadom na to, že firma nachádzajúca sa v ťažkostiach má existenčné problémy, takúto firmu nemožno považovať za vhodný prostriedok na podporu iných cieľov verejnej politiky, dokým sa nezabezpečí jej životaschopnosť.

(20)  Pozri v tejto súvislosti spojené veci T-244/93 a T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisia, Zb. 1995, s. II-02265.

(21)  V týchto usmerneniach sa namiesto skratky „NUTS“ používanej v usmerneniach Komisie použije pojem „štatistický región“. Skratka NUTS je odvodená z anglického názvu „Nomenclature of Territorial Units for Statistics“ (nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1). Toto nariadenie zatiaľ nebolo začlenené do Dohody o EHP. S cieľom dosiahnuť spoločné vymedzenie pojmov pri stále rastúcej požiadavke na štatistické informácie na regionálnej úrovni sa však Štatistický úrad Európskej únie – Eurostat, národné štatistické úrady kandidátskych krajín a štátov EZVO dohodli na vytvorení štatistických regiónov, ktoré zodpovedajú klasifikácii NUTS.

(22)  K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(23)  Pozri bod (20) písm. n).

(24)  Pozri napríklad vec C-156/98 Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I-6857, bod 78 a vec C-333/07 Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, Zb. 2008, s. I10807, body 94 – 116.

(25)  Pozri vec C-225/91 Matra/Komisia, Zb. 1993, s. I-3203, bod 42.

(26)  Pozri prílohu V k týmto usmerneniam.

(27)  Povinnosť udržať investíciu v dotknutej oblasti aspoň počas 5 rokov (3 roky v prípade MSP) by nemala brániť výmene zariadenia alebo vybavenia, ktoré počas tohto obdobia zastará alebo sa poškodí, za podmienky, že ekonomická činnosť zostane v dotknutej oblasti počas minimálneho obdobia zachovaná. Regionálnu pomoc však nemožno poskytnúť na účely výmeny daného zariadenia alebo vybavenia.

(28)  Netýka sa to napríklad zvýhodnených úverov, verejných úverov do kmeňového kapitálu alebo verejných účastí, ktoré nespĺňajú zásady investovania v trhovom hospodárstve, štátnych záruk, ktoré obsahujú prvky pomoci, ani verejnej podpory poskytnutej v rozsahu pravidla de minimis.

(29)  Pomoc ad hoc podlieha tým istým požiadavkám ako individuálna pomoc a poskytuje sa na základe schémy, pokiaľ nie je uvedené inak.

(30)  Ak sa však budúci vývoj v oblasti nákladov a príjmov vyznačuje vysokým stupňom neistoty a v súvislosti s údajmi panuje silná asymetria, verejný orgán môže tiež prijať modely pre náhradu, ktoré nemajú výlučne charakter ex ante, ale tvoria skôr kombináciu ex ante a ex post modelov (napr. využívaním spätného získavania, aby sa umožnilo zdieľanie neočakávaných ziskov).

(31)  Na základe takýchto investícií sa môžu vytvoriť podmienky umožňujúce realizáciu ďalších investícií, ktoré sú uskutočniteľné bez ďalšej pomoci.

(32)  Pozri prílohu III.

(33)  V prípade pomoci ad hoc je potrebné okrem požiadaviek v oddiele 3.5.2 dodržať aj požiadavky stanovené v bodoch 60 – 64 týchto usmernení.

(34)  Kontrafaktuálne scenáre sú uvedené v bode 57.

(35)  Čistá súčasná hodnota projektu je rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom v priebehu trvania investície, ktoré sú diskontované na ich súčasnú hodnotu (zvyčajne s využitím kapitálových nákladov).

(36)  Miera vnútornej návratnosti nie je založená na účtovných príjmoch v danom roku, zohľadňuje však budúce peňažné toky, ktorých príjem investor očakáva počas celkového trvania investície. Je definovaná ako diskontná miera, pri ktorej sa NPV peňažných tokov rovná nule.

(37)  Pozri pododdiel 5.4 o maximálnych intenzitách pomoci.

(38)  Zníženie rozsahu intenzít pomoci je dôsledkom mechanizmu, ktorý je opísaný v bode (20) písm. c).

(39)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Návrh nariadenia Komisie, KOM(2011) 611 ERDF/ETC.

(40)  Uvedené v bode (20) písm. h) a i).

(41)  K takýmto prekážkam pre vstup na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z rozsahu a rozšírenia sortimentu, prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc týka trhu, na ktorom je príjemca pomoci etablovaný, môžu prekážky pre vstup posilniť potenciálnu značnú trhovú silu príjemcu pomoci, a tak aj možné negatívne účinky trhovej sily.

(42)  Ak na trhu pôsobia silní odberatelia, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny voči týmto silným odberateľom.

(43)  Tieto informácie by mali byť pravidelne aktualizované (napríklad každých šesť mesiacov) a dostupné vo voľne použiteľných formátoch.

(44)  Takúto spoločnú metodiku môže poskytnúť dozorný úrad.

(45)  Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatok EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.

(46)  Toto je potrebné vykladať tak, že žiadny región v rámci štátov EZVO nespĺňa hranicu 75 % HDP na obyvateľa, ako sa uvádza v bode 144.

(47)  Podľa údajov Eurostatu za rok 2010.

(48)  Vec 248/84 Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4036, bod 19, vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-148, bod 15 a vec C-310/99, Taliansko/Komisia, Zb. 2002, s. I-2289, bod 77.

(49)  V tomto a nasledujúcich odkazoch na HDP na obyvateľa sa HDP meria v parite kúpnej sily.

(50)  V prípade, že sa táto situácia zmení, dozorný úrad prijme nové usmernenia, ktoré by takúto zmenu zohľadňovali.

(51)  Vec 248/84 Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4036, bod 19.

(52)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 50 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktoré majú podiel vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, alebo na 10 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktorých počet obyvateľov je nižší ako 1 milión.

(53)  V súvislosti s nezamestnanosťou by výpočty mali byť založené na regionálnych údajoch uverejnených vnútroštátnym štatistickým úradom za použitia priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú tieto údaje k dispozícii (v čase notifikácie mapy regionálnej pomoci). Okrem prípadov, keď je v týchto usmerneniach uvedené inak, sa miera nezamestnanosti v súvislosti s celoštátnym priemerom vypočíta na tomto základe.

(54)  Pri určovaní toho, či takéto ostrovy a susediace oblasti majú HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27, štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iným uznávaným zdrojom.

(55)  Pri určovaní toho, či takéto ostrovy alebo susediace oblasti majú HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27, štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iným uznávaným zdrojom.

(56)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 25 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktoré majú podiel vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, alebo na 10 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktorých celkový počet obyvateľov je nižší ako 1 milión obyvateľov, alebo na 5 000 obyvateľov pre ostrovy alebo susediace oblasti, ktoré sa vyznačujú podobnou geografickou izoláciou.

(57)  Na účely uplatnenia kritéria 5 musí štát EZVO preukázať splnenie príslušných podmienok porovnaním dotknutých oblastí so situáciou ostatných oblastí v tom istom štáte EZVO alebo v iných štátoch EZVO na základe sociálno-ekonomických ukazovateľov týkajúcich sa štrukturálnych obchodných štatistík, trhov práce, účtov domácností, vzdelania alebo iných podobných ukazovateľov. Na tento účel štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iné uznané zdroje.

(58)  Štát EZVO môže použiť oblasti LAU 1 namiesto oblastí LAU 2, ak tieto oblasti LAU 1 majú nižší počet obyvateľov ako oblasť LAU 2, ktorej sú súčasťou.

(59)  Štát EZVO však môže určiť časti oblasti LAU 2 (alebo oblasti LAU 1) za predpokladu, že počet obyvateľov príslušnej oblasti LAU je vyšší ako minimálny počet obyvateľov potrebný pre susediace oblasti podľa kritérií 1 alebo 5 (vrátane zníženej hranice počtu obyvateľov pre tieto kritéria) a že počet obyvateľov častí oblasti LAU predstavuje aspoň 50 % minimálneho počtu obyvateľov potrebného podľa príslušného kritéria.

(60)  V prípade ostrovov administratívne hranice zahŕňajú námorné hranice s ostatnými správnymi jednotkami príslušného štátu EZVO.

(61)  Zvýšené intenzity pomoci pre MSP sa nebudú vzťahovať na pomoc poskytovanú na veľké investičné projekty.

(62)  Pozri bod 142.

(63)  Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatok EHS č. 11, 28.2.2008, s. 1. K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(64)  Ú. v. EÚ L 206, 2.8.2012, s. 13 a dodatok EHS č. 42, 2.8.2012, s. 1. K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(65)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách), Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3, začlenené do Dohody o EHP ako bod 1j prílohy XV k dohode rozhodnutím č. 120/2008 (Ú. v. EÚ L 339, 18.12.2008, s. 111 a v dodatku EHP č. 79, 18.12.2008, s. 20), ktoré nadobudlo účinnosť 8. novembra 2008.

---

PRÍLOHA I

FORMULÁR NA POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ O MAPÁCH REGIONÁLNEJ POMOCI

| 1. | Štáty EZVO musia v prípade potreby poskytnúť informácie o každej z týchto kategórií oblastí navrhnutých na označenie:






  — | riedko osídlené oblasti, |
| --- | --- | --- |

1.

Štáty EZVO musia v prípade potreby poskytnúť informácie o každej z týchto kategórií oblastí navrhnutých na označenie:

—

riedko osídlené oblasti,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 1, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 1,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 2, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 2,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 3, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 3,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 4, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 4,

| — | vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 5, |
| --- | --- |

—

vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 5,

| 2. | V rámci každej kategórie musí príslušný štát EZVO poskytnúť tieto informácie o každej navrhnutej oblasti:






  — | určenie oblasti (požitím kódu štatistického regiónu na úrovni 2 alebo na úrovni 3 danej oblasti, kódu LAU 2 alebo LAU 1 danej oblasti, ktorá tvorí susediacu oblasť, alebo iných úradných označení dotknutých správnych jednotiek); |
| --- | --- | --- |

2.

V rámci každej kategórie musí príslušný štát EZVO poskytnúť tieto informácie o každej navrhnutej oblasti:

—

určenie oblasti (požitím kódu štatistického regiónu na úrovni 2 alebo na úrovni 3 danej oblasti, kódu LAU 2 alebo LAU 1 danej oblasti, ktorá tvorí susediacu oblasť, alebo iných úradných označení dotknutých správnych jednotiek);

| — | navrhnutú intenzitu pomoci v danej oblasti na obdobie rokov 2014 – 2020 (v prípade potreby akéhokoľvek zvýšenia intenzity pomoci podľa bodu 155); |
| --- | --- |

—

navrhnutú intenzitu pomoci v danej oblasti na obdobie rokov 2014 – 2020 (v prípade potreby akéhokoľvek zvýšenia intenzity pomoci podľa bodu 155);

| — | celkový počet obyvateľov danej oblasti, ako je uvedené v bode 153. |
| --- | --- |

—

celkový počet obyvateľov danej oblasti, ako je uvedené v bode 153.

| 3. | V prípade riedko osídlených oblastí a vopred nevymedzených oblastí označených na základe kritérií 1 až 5 musí štát EZVO poskytnúť primeraný dôkaz o tom, že bola splnená každá z uplatniteľných podmienok stanovených v bodoch 149 a 151 až 153. |
| --- | --- |

3.

V prípade riedko osídlených oblastí a vopred nevymedzených oblastí označených na základe kritérií 1 až 5 musí štát EZVO poskytnúť primeraný dôkaz o tom, že bola splnená každá z uplatniteľných podmienok stanovených v bodoch 149 a 151 až 153.

---

PRÍLOHA II

VYMEDZENIE OCELIARSKEHO ODVETVIA

Na účely týchto usmernení „oceliarske odvetvie“ znamená všetky činnosti súvisiace s výrobou jedného alebo viacerých z týchto výrobkov:

| a) | ingoty a zliatiny železa: surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa; |
| --- | --- |

a)

ingoty a zliatiny železa: surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa;

| b) | surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie, polotovary: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; za tepla valcované finálne výrobky zo železa, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní; |
| --- | --- |

b)

surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie, polotovary: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; za tepla valcované finálne výrobky zo železa, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní;

| c) | hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov; |
| --- | --- |

c)

hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov;

| d) | hotové výrobky dorábané za studena: pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch; |
| --- | --- |

d)

hotové výrobky dorábané za studena: pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch;

| e) | rúry: všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm. |
| --- | --- |

e)

rúry: všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm.

---

PRÍLOHA IIA

VYMEDZENIE ODVETVIA SYNTETICKÝCH VLÁKIEN

Na účely týchto usmernení „odvetvie syntetických vlákien“ znamená:

| a) | extrudovanie/texturizáciu všetkých generických typov vlákien a priadze na báze polyesteru, polyamidu, akrylového vlákna alebo polypropylénu, bez ohľadu na ich konečné použitie; alebo |
| --- | --- |

a)

extrudovanie/texturizáciu všetkých generických typov vlákien a priadze na báze polyesteru, polyamidu, akrylového vlákna alebo polypropylénu, bez ohľadu na ich konečné použitie; alebo

| b) | polymerizáciu (vrátane polykondenzácie), kedy je na úrovni použitého zariadenia zavedená do extrúzie; alebo |
| --- | --- |

b)

polymerizáciu (vrátane polykondenzácie), kedy je na úrovni použitého zariadenia zavedená do extrúzie; alebo

| c) | akýkoľvek doplnkový proces súvisiaci so súbežným zavedením kapacity extrudovania/texturizácie potenciálnym príjemcom alebo inou spoločnosťou v skupine, do ktorej patrí a ktorá je obvykle zapojená do tejto osobitnej podnikateľskej činnosti, na úrovni používaných zariadení. |
| --- | --- |

c)

akýkoľvek doplnkový proces súvisiaci so súbežným zavedením kapacity extrudovania/texturizácie potenciálnym príjemcom alebo inou spoločnosťou v skupine, do ktorej patrí a ktorá je obvykle zapojená do tejto osobitnej podnikateľskej činnosti, na úrovni používaných zariadení.

---

PRÍLOHA III

FORMULÁR ŽIADOSTI NA POSKYTNUTIE REGIONÁLNEJ INVESTIČNEJ POMOCI

| 1. | Informácie o príjemcovi pomoci:






  — | názov, registrovaná adresa hlavného sídla, hlavné odvetvie činnosti (kód NACE), |
| --- | --- | --- |

1.

Informácie o príjemcovi pomoci:

—

názov, registrovaná adresa hlavného sídla, hlavné odvetvie činnosti (kód NACE),

| — | vyhlásenie, že firma sa nenachádza v ťažkostiach, ako je to vymedzené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, že firma sa nenachádza v ťažkostiach, ako je to vymedzené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu,

| — | vyhlásenie s uvedením pomoci (de minimis aj štátnej pomoci) už poskytnutej na iné projekty za posledné 3 roky v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3, kde bude nová investícia umiestnená, vyhlásenie s uvedením regionálnej pomoci, ktorá bola prijatá alebo bude prijatá na ten istý projekt od iných orgánov poskytujúcich pomoc, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie s uvedením pomoci (de minimis aj štátnej pomoci) už poskytnutej na iné projekty za posledné 3 roky v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3, kde bude nová investícia umiestnená, vyhlásenie s uvedením regionálnej pomoci, ktorá bola prijatá alebo bude prijatá na ten istý projekt od iných orgánov poskytujúcich pomoc,

| — | vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či spoločnosť ukončila rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dátumu tohto formulára žiadosti, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či spoločnosť ukončila rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dátumu tohto formulára žiadosti,

| — | vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či má spoločnosť v okamihu žiadosti o pomoc v úmysle ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať. |
| --- | --- |

—

vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či má spoločnosť v okamihu žiadosti o pomoc v úmysle ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať.

| 2. | Informácie o projekte/činnosti, ktorá sa má podporiť:






  — | stručný opis projektu/činnosti, |
| --- | --- | --- |

2.

Informácie o projekte/činnosti, ktorá sa má podporiť:

—

stručný opis projektu/činnosti,

| — | stručný opis očakávaných pozitívnych účinkov na dotknutú oblasť (napr. počet vytvorených alebo udržaných pracovných miest, činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, činnosť v oblasti vzdelávania, vytvorenie zoskupenia), |
| --- | --- |

—

stručný opis očakávaných pozitívnych účinkov na dotknutú oblasť (napr. počet vytvorených alebo udržaných pracovných miest, činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, činnosť v oblasti vzdelávania, vytvorenie zoskupenia),

| — | príslušný právny základ (vnútroštátny, EHP alebo obidva), |
| --- | --- |

—

príslušný právny základ (vnútroštátny, EHP alebo obidva),

| — | plánovaný dátum začatia a ukončenia projektu/činnosti, |
| --- | --- |

—

plánovaný dátum začatia a ukončenia projektu/činnosti,

| — | lokalita (lokality), v ktorej sa projekt uskutočňuje. |
| --- | --- |

—

lokalita (lokality), v ktorej sa projekt uskutočňuje.

| 3. | Informácie o financovaní projektu/činnosti:






  — | investície alebo iné náklady s ním súvisiace, analýza nákladov a prínosov notifikovaných opatrení pomoci, |
| --- | --- | --- |

3.

Informácie o financovaní projektu/činnosti:

—

investície alebo iné náklady s ním súvisiace, analýza nákladov a prínosov notifikovaných opatrení pomoci,

| — | celkové oprávnené náklady, |
| --- | --- |

—

celkové oprávnené náklady,

| — | výška pomoci potrebná na uskutočnenie projektu/činnosti, |
| --- | --- |

—

výška pomoci potrebná na uskutočnenie projektu/činnosti,

| — | intenzita pomoci. |
| --- | --- |

—

intenzita pomoci.

| 4. | Informácie o potrebe poskytnúť pomoc a jej očakávanom dosahu:






  — | stručné vysvetlenie potreby pomoci a jej vplyvu na investičné rozhodnutie alebo rozhodnutie o umiestnení. Uveďte alternatívnu investíciu alebo miesto v prípade neposkytnutia pomoci. |
| --- | --- | --- |

4.

Informácie o potrebe poskytnúť pomoc a jej očakávanom dosahu:

—

stručné vysvetlenie potreby pomoci a jej vplyvu na investičné rozhodnutie alebo rozhodnutie o umiestnení. Uveďte alternatívnu investíciu alebo miesto v prípade neposkytnutia pomoci.

| — | vyhlásenie o absencii nevypovedateľnej dohody medzi príjemcom a zmluvnými stranami na uskutočnenie projektu. |
| --- | --- |

—

vyhlásenie o absencii nevypovedateľnej dohody medzi príjemcom a zmluvnými stranami na uskutočnenie projektu.

---

PRÍLOHA IV

FORMULÁR NA INFORMOVANIE DOZORNÉHO ÚRADU PODĽA BODU 169

Image

---